132 HÚGYIVARCSATORNA. 



nya (nyoma az 55. ábrában &i^-nél mutatkozik) nő a végbél 

 mögött fölfelé, és egy mirigykészülékké : a Fahricius-féle töm- 

 lővé (bursa Fabricii) lesz. 



E tömlőről különféle tevés ne'zetek uralkodtak. Fabkicids (1687.) 

 azt hitte, hogy egy felfogó készüle'k a beléje lövellt ondó számára, Huschkf. 

 (ir. 50. sz.) pedig azon nézetben volt, hogy az a húgyhólyagniak felel 

 meg, mert felveszi a WolfF-féle csatornákat. Lkydio nyirkszeru testnek 

 tartotta. — Mindez téves, mert tulajdonkép egy mirigykészülék lesz 

 belőle, körülbelül hasonló, mint az emlősök (pl. rágcsálók) végbélmiri- 

 gyei ; zsíros váladéka a vég belet a bélsár ellen védi. Hogy a tömlő 

 falában fejlődő miiúgyek valóban fagygyúmirigyeknek tártandók, kiderül 

 abból is, mert az egész tömlő és a falában fejlődő mirigyek, mint a 

 fagygyúmirigyek, az ektodermából származtak c's nem a kloakát fedő 

 entodermából. 



A Fabricius-féle tömlő fejlődésével Bornhaupt és GIasser foglal- 

 koztak, a kiket idézek, mert saját észleleteim e tárgyról nincsenek. 

 BoRNHAUPT (ir. 11. sz., 8. 1.) szerint az első nyoma a 8-ik napon mutat- 

 kozik, és pedig nem úgy, mint a hogy Hoschke és Bakr hitték, a kloaka 

 hátulsó falának a kitüremléséből, hanem a végbél vak végének a hám- 

 elemeiből, tehát az entodermából. A 11 -ik napon benne hosszredők 

 keletkeznek, hámja a 15-ik napon csomókká vastagszik meg, azután 

 ezen csomók a hámtól lefüződnek, hogy golyókat képezzenek, melyek 

 a redő vázába vannak beágyazva ; így egy csöves mirigy keletkezett. — 

 Gasser (ir. 41. ■ sz.) nyíliránjaí középmetszeteken tanulmányozta a 

 kloaka és a Fabricius-féle tömlő fejlődését, a 4-ik naptól kezdve idő- 

 sebbekig. Nézeteit a likacsos szövetről, a hol a kloaka át fog törni, 

 egészben véve megerősíthetem (1. fennebb), és a tömlő fejlődésének első 

 nyomait is úgy láttam, mint a hogy ő leírja. Gtasser szerint a 7-ik 

 napon a likacsos szövet alatt fellép egy ektoderma-tasak, a melynek 

 alsó része kí'sőbb közösen tartozik mind a Fabricius-féle tömlőhöz, 

 mind a végbélhez. A 12-ik napon a tömlő a végbél mögött már erősen 

 felfelé nőtt, és vak vége redőkbe szedödött, de az említett likacsos hám- 

 szövet a végét a kloakanyilástól még elzárja ; a kihasadás a hámnak 

 elpusztulása közben csak a 17-ik napon következik be. 



Madárnál a gátsövény nem nő előre úgy, mint az emlősnél 

 (v. ö. 54. 55. ábrákon sp), hanem megmarad az eredeti rövid 

 állapotában. Azért nem is válik külön a végbél (55. ábra, rm) az 

 allantoistól (all), hanem a kloaka {cl) fentartja magát, mint 

 ilyen, egész az allantoisnak az elsorvadásáig. Ha ez bekövetke- 

 zett, akkor a végbélnyilás itt is egészen körébe vonta a kloakát ; 

 a végbélnek ezen alsó kloakarésze felveszi a húgy- és ivarcsa- 

 toruákat. A Wolff-féle csatornák ugyanis a 4-ik napon a kloaka- 



