HÚGY1VARG8AT0RNA. 133 



szárak útján a kloaka hátulsó falának oldalrészeibe nyíltak 

 (v. ö. 55. 1.), és e benyilási helyüket később is megtartják ; 

 ugyanezt teszik később a belőlük levált húgyvezérek. Jő felvi- 

 lágosítást a Wolft-féle csatornák benyilási viszonyairól 4 — 7 

 napos tyúkébrények harántmetszetein kapunk, a melyek egy- 

 szersmind alkalmasak kiegészíteni a kloaka és végbél alakjáról 

 a hosszmetszeteken nyert fogalmainkat. 



4 napos tynkéhr enyhen (III. tábla, 31. ábra) a kloakába 

 {cl) kétoldalt belenyílnak a 35« átm. kloakaszárak (a jobboldalon 

 ec?), ezek folytatódnak feljebb a Wolff-féle csatornákba (d W) és a 

 kinövő vesecsőbe (a metszeten dr-nél látszik) ; mellfelé a 200|U 

 átm. kloaka átmegy az allantoisnak {alt) a húgyivarhasadékot 

 képviselő részébe, mely az ivartagnak megfelelő nyujtványban 

 fekszik és most az ektoderma által a külvilágtól még el van zárva. 

 Egy magasabb harántmetszeten (IV. t., 57. ábra) a Wolíf-féle 

 csatornák a medenczei végükön beállott erős görbülésük miatt 

 kétszer vannak megmetsztve : a testüreg (c) hátulsó falán a 

 AVolff-féle léczben (plW), és mellül benyilásuknál a kloaka 

 oldalsó falába {dWi)\ a hosszúkás (0'6 mm.) alakú kloakának 

 (d) mellső része {all) a benyilás előtt magasabb (proximálisabb) 

 tájékokban folytatódik az allantois nyelébe (v. ö. 54. ábrán, all). 



Egy idősebb, 6 napos tyákébrénynek e tájékából vett ha- 

 rántmetszetén (ly. tábla, 58. ábra), a kloaka (cl) harántirány- 

 ban szélesebb lett (450í<), és felveszi a kloakaszárak (cr) útján 

 benyíló Wolft-féle csatornákat (d W), a melyek itt a Wolft-féle 

 léczekbe helyezkedtek (c és c^ között) ; a léczeket ki- és befelé a 

 hasüregnek a legmélyebb zugai (c és Cj) határolják, borítva 

 mellül magasabb hengerhámmal. Az oldalsó zugban (c^) e helyen 

 boholyalakú nyujtványok keletkeztek (x), a melyekről már 

 BoRNHAüPT (ír. 11. sz., 35. 1.) is megemlékezik (»Convolut von 

 Peritonealfalten« neve alatt), de jelentőségüket nem ismerte. 

 Körülbelül azon a helyen feküsznek, a hol emlősöknél a lágyék- 

 csatornának a belső nyílása van ; azt hiszem, hogy nincs különös 

 feladatuk, hanem oly jelentőségnélküli képletek, mint ama hám- 

 bolyhok, a melyek fiatal emlős- (nyúl) ébrényekben az allantois 

 gyökrészén is keletkeznek (v. ö. 52. ábrán, ph felett), és később 

 eltűnnek. Madárébrényünkben a kloakától mellfelé a húgyivar- 

 hasadéknak megfelelő rés (fug) megy el, de ennek üregét mel- 



