148 MÜLLER-FÉLE CSÖ. 



megszűkül, de lapos is lesz (88. ábra), végül pedig csak egy tömör 

 hámcsúcs van jelen (III. i, 37. ábra, dMJ.A végén meglehetős 

 tömötten csoportosult szabálytalan alakú nagyobb sejtekből áll, 

 világosabb protoplasmával, a melyek egészen olyan jellegűek, 

 mint a közömbös laphámsejtek pl. a hólyaghám felületesebb 

 rétegeiben ; a tömör csúcs feletti üreges részben a sejtek már 

 sugarasan csoportosultak (88. ábra); a hasüri nyíláshoz közel eső 

 darabban pedig a hengerhám 2 — 3 sorozatú lett(13M magas), egy- 

 szersmind a cső itt igen tág (80jm), és körülötte a mesoderma söté- 

 tebben szineződik (87. ábra, dM), jeléül, hogy a leendő kürt már 

 saját falat kezd kapni. Még feljebb azután a cső (86. ábra) kissé 

 szűkebb lesz, és oldalvást hajolva egy (75t< mély), tölcséralakú 

 folytatással (dM) a zsigerüregbe nyílik ; a nyílás szélén (fbj az 

 üreget béllelő hengerhám alacsonyabb lesz és átmegy az ősvese 

 felszínét borító laphámba. A magasabb hengerhám azonban 

 nem szűnik meg a nyilasnál, hanem azon túl proximális irány- 

 ban egy léczszerű megvastagodással folytatódik a testfali zugra 

 (85. ábra, o-p), illetőleg egy e helyen kifejlődött lemezre (di), mely 

 a test hátulsó falaitól és a tüdőktől oldalvást húzódik és összefügg 

 a hasfalakkal. Minthogy e lemez madaraknál a rekesz durványát 

 képviseli (BoRNHAUPT, ir. 11. sz., 38. 1.), a Müller-féle cső has- 

 üri nyilasától e helyig felterjedö hengerhámcsikot az emlősök 

 rekeszszálagával homológ képletnek lehet tartani. — A cső 

 nyilasa és proximális darabja (86 — 87. ábrák, dM) az ősvesé- 

 nek oldalsó felszínén a testüregbe erősen benyúló nyujtványba 

 (pltj helyeződött, mely kétségtelenül a kürtlécz állományának 

 megszaporodása által keletkezett ; a nyílás körül keletkezett 

 ajakszerű kiemelkedések (fbJ lesznek később a kürtnyílást kör- 

 nyező rojtokká (fimbriae s. morsus diabeli). A nyílás alatt 

 következő darabon a volt magas hengerhám már lelapult (87. 

 ábra), de a cső distális része körüli tájékban (88. 37. ábrák) még 

 magas fplt; 32|m) ; kivéve a nyíláshoz közel eső darabját, a cső 

 mindenütt a Wolíf-féle csatorna (d WJ oldalsó falának a szom- 

 szédságában húzódik le. Fölül mind a két cső kerek átmet- 

 szetű (87. ábra, dM, d WJ, a Müller-féle cső keskenyebb helye 

 és vak vége körüli darabban azonban mind a kettő petéded 

 lesz (88. ábra), és oly közel feküsznek egymáshoz, hogy csak 

 pontosan a test haránt síkjál)an vezetett metszeteken lehet 



