150 MÜLLER-FÉLE CSÖ. 



hanem az ösvesecsatorna hasi falából egy tömör sejtpálcza leválása 

 által keletkezik ; ez később belül üreges lesz, cs a mennyiben eleinte 

 proximális vége vakon végződik, a hasim nyilasát úgy kapja, hogy 

 vak vége innen proximál felé nő és kihasad a hasüi'eg felé. — Az 

 amniontalanok MUller-féle csövének ezen fejlődése B. és S. szerint 

 azt bizonyítja, hogy eleinte az elsődleges ösvesecsatorna közös kivezető 

 csatornául szolgált mind a Wolíf-féle test, mind az ivarmirigy váladé- 

 kainak a számára, és ez a viszony a hímeknél a maradó állapotba 

 ment át ; az ivarváladék ezen (ú. n. Leydig-féle) csatornába a hasüreg- 

 ből, a fejvesének a hasüreggel szabadon közlekedő egy v. több szelvény- 

 csövén át jutott. Később a beállott ivari kiválás (natural selection) által 

 tökéletesebb állapot lépett fel : az elsődleges ősvesecsatornából a női 

 ivarváladék kivezetésére egy új cső : a MüUer-féle v. ivarcsö vált le. 

 Minthogy pedig az elsődleges ösvesecsatorna felvette azelőtt a fejvesé- 

 nek proximális csöveit, a melyek az ivarváladék kivezetését közvetítet- 

 ték : a kettéválásnak akkép kellett bekövetkeznie, hogy ama fejvesecsö- 

 vek ne maradjanak a keletkezett új csövek közül a hátoldalival, vagyis 

 a húgyvezérrel összefüggésben, hanem a hasoldalival, azaz az újonnan 

 keletkezett Müller-féle csőnek proximális végére jussanak. így kezdet- 

 ben az ivarváladék a fejvesecsövek többjén át juthatott az ivarcsator- 

 nába, a mi azonban felesleges levén, később annak egyedül a legproxi- 

 málisabb szelvénycsöve tartotta magát fenn, és lett a Müller-féle cső 

 maradó hasüri nyilasává. — Hüllőknél már annyiban módosult az ősi 

 viszony, hogy a Müller-féle cső proximális darabja nem keletkezik 

 leválás által az ősvesecsatornából, hanem másodlagos tovanövés lítján 

 proximális irányban és kihasadás által a hasüreg felé — Madaraknál 

 a Müller-féle cső hasüri nyílása a durványos fejvese proximális csövéből 

 lesz ; ezen rövid hámcsö a többieknek elsorvadása után megnyúlva 

 odafekszik az ösvesecsatorna oldalsó falához, azzal sejtjei összefolynak, 

 és most a Müller-féle cső tovauövése közben elemeit az ősvesecsatorná- 

 nak oldalsó falából leváló sejtekből meríti. így a madarak Müller-féle 

 csövén úgy, mint a porczos halakén, B. és S. két darabot külömböztet- 

 nek meg : a proximális a hasüri nyilassal a fejvesecsövek egyikéből 

 keletkezett, a distális nagyobb darab az ősvesecsatornából vált le. 



Mi Balfour és Sedgwick nézetét az amnionos geriu- 

 czesek Müller-féle csövének ta fejlődéséről nem osztjuk, és a 

 fejlődés módjából következtetve nem is tartjuk ezeknek ivarcsövét 

 homológnak az amniontalanokéval '). A homológiának ki kellene 

 mutatni tudni azt, hogy az amnionosaknál is egész hosszában, 



') Feltételezve, hogy az anniiontalanok ivarcsöve csakugyan az 

 ősvesecsatornából válik le, a mi azonban még tüzetesebb megvizsgálást 

 kivan. E kérdéssel vizsgálataink MÁSODIK RÉSZÉ-ben fogunk fog- 

 lalkozni. 



