154 MÜLLBR-FfeLE C8Ö. 



savós hártyába megy át, és a kürtsallangok belső felszínét 

 borító csilló heugerhám közvetlen érintkezésben van a sallan- 

 gok külsü felszínét borító lapos endothélsejtekkel : ebben az 

 embryológ mi különöset sem talál, tudva azt, hogy míndkét- 

 nemű sejtboríték (epithél és endothél) ugyanazon hám talajból : 

 azaz a zsígerüreget fedő sejtborítékból származott, mely meso- 

 dermális eredése daczára némely helyen epithéljellegűvé lesz 

 (a kürtlécz hosszában), másutt pikkelyes kötőszövetsejtekké 

 lelapul (az ősvese felszínén egyebütt). A kürtléczen végigvonuló 

 hengeres sejtrétegből azonban csak a proximálís darab marad 

 meg ilyennek, és szolgáltatja a Müller-féle cső (kürt) hasüri 

 nyílása körül a csíllós hengerhámokat, míg a kürtlécz további 

 hosszabban később épúgy lelapul, mint a hogy e sejtboríték 

 lapossá lett fiatalabb ébrényekben az oldallemezeken és a zsi- 

 gerüreg felé kidomborodó húgyivardombon. Itt is, ott is a lela- 

 pulást a felszínre gyakorolt nyomás általi sorvadásból magya- 

 rázhatjuk: egyik esetben a nyomást az erősebben kifejlődő 

 ősvese, a másikban a megerősödő Müller-féle cső okozta ; — de 

 e magyarázat csak a következményről ad számot, nem a heu- 

 gerhám keletkezésének az okáról. Mi fennebb az előrenövö 

 Müller-féle cső részéről gyakorolt ingerből fejtegettük a hen- 

 gerhám keletkezését, a nélkül, hogy ezzel a dolgot eldöntött- 

 uek gondolnánk. A zsigerüregi hámnak némely helyen további 

 megmaradása (pl. a Müller-féle cső hasüri nyilasa körül) oly 

 feltűnő körülmény, a melynek jelenlétéről könnyen meggyőződ- 

 hetünk, de okát bajos adni. Hogy mért találunk pl. hasonló 

 magas hengerhámot 15 — 19 mm. hosszú gyikébrényeknél (66. 

 ábra, ep) a testfalaknak belső felszínén ott, a hol azok az ősvese- 

 csatorna átellenében feküsznek, mielőtt az ősvese hosszában a 

 Müller-fele cső kiterjedett volna : nem tudjuk, mert a testfalak- 

 nak e hengerhámja később a nélkül, hogy bármiféle szerv v. 

 zsiger fejlődéséhez viszonyba lépett volna, lapos endothéllé lesz, 

 mint egyebütt a zsigerüregben. Mindezen, akár megmaradt, 

 akár újonnan keletkező hengersejtboritékoknak nincs fonto- 

 sabb jelentőségük, csak a Müller-féle cső proximálís részén 

 megmaradt zsigerüregi hengersejtréteg van viszonyban ezen 

 csatorna fejlődéséhez. 



Az elmondottakban bebizonyítani igyekeztünk, hogy a 



