MÜLLER-FÉLE CSÖ. 157 



V. 13-011 kezd fejlődni az 0'5 — 0"7 inm. hosszú, tölcséralakú betürem- 

 lés a rekeszszálag alatt, az ösvese külső ^) oldalán ; a 1 5-ik napou a 

 Wolff-fele test közepéig terjed ; a 16-ik napon egész azon helyig érke- 

 zett, a hol az ös vesecsatorna a Wolff-féle testet elhagyja. Az ivarköte- 

 gig még a 18-ik napou sem terjed, úgy, hogy Kölliker azt közetkez- 

 teti, hogy a 19 — 20. napon éri el teljes fejlettségét, tehát emlősöknél 

 is szei'felett lassan nő leftlé (nyúlnál kb. 7 napig). Egész hosszában 

 követi a Wolff-féle csatornát és annak az oldalsó falát kissé be is hor- 

 pasztja. Hámvastagodás nyúlnál a kürtléczen nem fordul elő (Egi.t, 

 Kölliker), a hám itt a 16. napon is csak 11 fi. magas. 



A Müller-féle csövek minden ébrényben kifejlődnek, a 

 leendő hímekhen épiígy mint a nőstényekben, úgy liogy egy idő- 

 ben minden ébrényben két hosszirányú cső fut végig a Wolff- 

 féle testen : a Müller- és Wolíf-féle csatornák (III. tábla, 41. 

 ábra; VI. tábla, 111—118. ábrák, dW, dM). Egyik (Müller- 

 féle cső) a hím nemben, másik (Wolff-féle csatorna) a nő nem- 

 ben sorvad el többé v. kevésbbé ; a melyik megmarad és műkö- 

 désbe jő, az lesz a pete- v. ondóvezető cső. 



Sok ideig tartott, a míg ezen, jelenleg közismeretü tény tisztá- 

 ba hozatott. Nem lesz érdektelen a kezdettől egész az ismereteknek a 

 jelenlegi fokra emelkedéséig egy történelmi visszapillantást vetni (rész- 

 letesebben 1. Gasser, ir. 39. sz.). 



Eleinte csak egy csatornát ismertek az ősvesén : valósziuüleg a 

 kürtredöt tartották olyannak, a mely kézi nagyítóval könnyen szembe- 

 tűnik (pl. 41. ábránkon, 'plt^l- Okén (ir. 77. sz.) ezen csatornát az ivar- 

 mirigy kivezető csövének tartotta, a fejlődő ivarmirigyet pedig az ösve- 

 sének. — Rathke (ir. 80. sz., 151. 1.) már két csatornát külömböz- 

 tetett meg az ősvesén : az egyik felveszi az ösvesecsöveket, tehát ez a 

 Wolff-féle csatorna, működésére nézve ébrényi húgjvezér ; a másik csa- 

 torna, mely tyúknál csak a 7-ik napon kezd mutatkozni, lesz a közös 

 ivarcsatornává, azaz nőstényekben a petevezető csővé, hímekben az 

 ondóvezérré. E csatonia nőstényekben a 12-ik napon felül egy nyilast 

 kap ; hímeknél az ősvesén fekvő része eltűnik, az ősvesén túl fekvő 

 dai-abja pedig az ondóvezérré lesz. Egy későbbi értekezésben R. (ir. 



') Kölliker szerint (ir. 59. sz., 978. 1.) annak a mediális oldalán, a 

 mirt'íl rajzot (694. ábra) is ad egy 14 napos ébrényröl. Ezen állítás azon- 

 ban mindenesetre téves, mert kissé idősebb ébrényben az egész Müller- 

 féle csö a hasüri nyílással együtt az ösvesének a külső oldalán fekszik s 

 nem volna semmikép megfejthető, hogy miféle áthelyeződés által jutha- 

 tott ide á mediális oldalról, a hol Kölliker szerint a fejlődése megindult. 



