170 IVARKÖTEG. 



lis végdarab felé azoubau a Müller-féle és AVolíf-íele csatoruák 

 viszonyai megváltoztak. 



Az átalakulások összesen uégy metszetre (40 — 43-ik 

 metszet, 110., 111., Illa, 111b, ábrák), tehát igeu kurta 

 darabra terjednek, s mind a Wolff-féle, mind a Müller-féle csö- 

 veket illetik (az átalakulások a IV. tábla 56. ábrájának íZílVel 

 jelzett tájékán következnek be). A két Wolff-féle csatornák itt 

 (40. metszet; 110. á., dW) rögtön mellfelé hajlanak és a húgy- 

 ivarcsatornának (sug) a hátulsó falába nyílnak, egymás felé 

 tartva és nem messze egymástól, közrefogva egy kiemelkedést 

 (cg) a liúgyivarcsatorna hátulsó falán, amely később még na- 

 gyobb lesz (ISOjU m.), és a húgyivarcsatornai dombbá (colliculus 

 semiualis) alakul át. E domb, mint látható, a nőstényekben is 

 kifejlődik (v. ö. 173. 1.). A kettőnek egyesüléséből keletkezett 

 közös Müller-féle cső a végrészénél (41. 42-ik metszet, 111. Illa 

 ábrák) egy kurta darabon (csak két metszetre terjedőleg) ketté 

 oszlik (111. ábra), azután ezek kissé tágulnak (Illa ábra; 150«), 

 és e helyen a Müller-féle csövek a Wolff-féle csatornák végda- 

 rabjai között vakon végződnek (40-ik metszeten; a 110. ábrán 

 már nincs nyomuk). A Müller-féle csövek ezen végső darabján 

 (Illa á., dJÍJ a hám (48/< m.) kevésbbé köti le a festauyagot 

 (karmint), úgy, hogy a sötétebben színeződő Wolft-féle csator- 

 náktól (d W) világosabb színük által is külömböznek. E helytől 

 kezdve (a 40-ik metszeten túl) distálfelé az ivar- és AVolft-féle 

 csövekből mi sincs már jelen, itt eleinte (distálfelé haladva) a 

 húgy ivaröböl átmetszetét kapjuk, környezve tömöttebb kötőszö- 

 vettől, mely a hátulsó falán kis domb alakjában benyomul (leendő 

 ondódomb); azután az öböl a húgy ivarhasadékba (fissura uroge- 

 nitalis) megy át, mely harántmetszeteken (109. ábra; 11-dik 

 metszet) hengeres hámmal borított hosszúkás rés (fug) alakjá- 

 ban terjed be a kiemelkedő ívaHagba (phallus, ph), amelynek 

 két oldalán ez időben az ivarrdnczok (leendő nagy szemérem- 

 ajkak, hímnél a borék) átmetszetei is mutatkoznak (plg). 



Ébrényüukön a Müller-féle csövekről az ivarkötegben két 

 nevezetes körülményt ismertünk meg : a) hogy a Müller-féle 

 csöveknek igen korán (a 7 — 8-ik hét között) bekövetkező egyesil- 

 lése nem a distális végén indul meg, hanem az ivarköteg közepe 

 tájékán ; azért ez időben e csövek az ivarkötegbeu egy hosszúra 



