IVARKÖTEG. 171 



nyúlt V képét adják, rövidebb alsó s hosszabb felső szárak- 

 kal, b.) hogy az egyesülés bekövetkezik, mielőtt a Müllerféle 

 csövek distális végei a húgyivaröhölhe szabadon benyílnának. 

 Hogy miért indul meg az egyesülés állandóan az ivarköteg 

 középen s nem feljebb v. alább, annak okát adni nem tudjuk, 

 de gyanítható, hogy ez egy ősi viszonynak a maradványa (atavis- 

 mus), a mennyiben a legalsóbb rangú emlősöknél : az erszénye- 

 seknél (kéthüvelyűekuél) szabálykép előfordul az, hogy a ket- 

 tős ivarcsatornák oly görbületet írnak le, a mely miatt a méh- 

 szájnak megfelelő hely a legközelebb áll egymáshoz, más fajták- 

 nál pedig e helyen egybeforrnak, míg a proximalis és distális 

 végrészük (méh és hüvely) kettős marad (1. nőstény ivarkötegnél, 

 186.1.). A középrésznek ezen egyesülése az ősökben, átöröklődött az 

 ufódok ébrényeire, de ezeknél az ivari kiválás folytán később 

 tökéletesebb állapot jött létre, a mennyiben az ivarcsövek egye- 

 sülése a hüvelyre és a méh egy részére is kiterjedett, assszony- 

 nál pedig az egész ivarcsatornára, úgy, hogy az ivarcsatornák 

 töké let ességi foka az egyesülés elöhaladásából állajntható meg. 



Mielőtt a Müller-féle csövek végrészének benyilása a 

 húgyivaröbölbe bekövetkeznék : a distális végrészükön is egybe- 

 forrnak, és akkor azon distális végdarab mind a két ivarban 

 egy jó ideig a Wolff-féh csatornák végdarabjai között, a húgy- 

 ivaröböl hátulsó falának egy kis kiemelkedésében (húgyivarcsa- 

 toruai dombban) vakon vesztegel. Ez nemcsak az emberben, 

 de minden amniouos gerinczesnél így van, sőt a madaraktól 

 kezdve lefelé a Müller-féle csövek a hímekben nem is jönnek 

 nyílt közlekedésbe a kloakával (1. alább). Embernél e közleke- 

 dés a hímekben is létrejő, de ezeknél épúgy, mint a nőstények- 

 ben, meglehetősen későn. Mindkét nemben a benyílás viszonyai 

 igen érdekesek, mert nőstényekben e hely jelöli a húgyivaröböl- 

 böl az ivarcsatornába való bemeneti helyet (introitus vagináé), 

 a hol kifejlett egyénben a szűzőr (hymen) fekszik, hímekben 

 pedig e helyen egy vak csatorna (Weber-féle szerv) szájadzik 

 az ondódombon a húgycsöbe. 



30 — 40. mm. hosszú emberi ébrény ékben a Müller-féle 

 csöveknek a distális kettős vége is egyesül, és e végdarab mind 

 hímeknél, mind nőstényeknél a AVolff-féle csatornák végrészé- 

 vel együtt a húgyivaröböl hátulsó falán keletkezett hosszúkás 



