176 NŐSTÉNY IVARKÖTEG. 



kétharmadában mintegy sorvadtak el teljesen ; tehát innen 

 indul meg az elcsenevészésük. E folyamat korábban terjed ki 

 a distális darabjukra, mint a proximálisra, mert amott a Wolff- 

 féle csatornák csak tömör hámkötegekböl állottak (134 — 136. 

 ábrák); míg az ivarköteg í'elsö darabján (138 — 139. ábrák), a 

 leendő méhfenék körül, valamint innen felfelé terjedőleg a 

 "Wolff-féle zsinórban (140. ábra), és a sorvadni induló Wolff- 

 féle test egész hosszában jelen voltak még. 



Az előadottakban bevezetést nyújtottunk arra, hogy nős- 

 tényekben a M'úller-féle csöveknek az ivarkötegben fekvő részéből 

 a női ivarcsatorna (méh, hüvely) hámboritéka lesz, az ivarköteg 

 szövetéből pedig annak a mesodermális állománya, az ivarköteg 

 felszinét borító endotheliális borítékból a savós hártyája. Ugyan- 

 csak az ivarköteg szövete szolgáltatja a női ivarcsatorna rögzítő 

 készülékének (széles méhszálagnak, saját petefészekszálag, méh- 

 végbélszálag) az ébrényhelyzékét is. Az ivarköteg állományában 

 a Müller-féle cső mellett lefutó "Wolff-féle csatornák leány- 

 magzatokban és sok emlősnél pusztulásnak indulnak, a mi 

 üregük megfogyása, falaiknak egy tömör hámköteggé való 

 összetöpörödése, és végül ennek a környező kötőszövetben nyom 

 nélküli eltűnése közben következik be. 



A Wolff-féle csatornának elsorvadása nem minden emlős- 

 ben lesz oly teljes, mint a nőben. Vannak emlősök, a melyek- 

 nél a csatornák majd egész hosszukban fentartják magokat, pl. 

 a kérődzőknél, egypatásoknál, a disznónál ; ezeknél már régen 

 (1822.) leírta azokat Gartner (ir. SG. sz.), azért Gartner-féle 

 csöveknek neveztetnek, bár Malpighi ismerte már (v. ö. 28. 1.). 

 Később mások is leírták, így Jacobson (ir. o2. sz., 17. 1.), 

 Rathke (Meckel's Archiv, 1832. S. 386), Gorlt (Vergl. Ana- 

 tomie. Thl. II. S. 115) stb. 



Leánymagzatban az elcsenevészés az ivarkötegnek mint- 

 egy az alsó harmadán indul meg (v. ö. VI. t., 134 — 139. ábráit), 

 innen folytatódik gyorsabban le-, lassabban fölfelé, és annyira 

 elsorvad, hogy a volt hosszú Wolff-féle csatornából a denevér- 

 szárnyba jutott mellékpetefészek (Wolff-féle test) csövei fölött 

 a kürttel (a Müller-féle csővel) párhuzamosan futó csődarab 



