KÖ8TÉNY IVARKÖTEG. 179 



C'so is hozzájárul (1. később). A leletnek eredményeit, ha fiatalabb és 

 idősebb kutyaébrények rendelkezésemre fognak állani, közölni fogom. 



Emlősállatok nőstényei közül a legtöbbnél a Müller-féle 

 csövek és az ivarköteg első viszonyai lényegökben véve meg- 

 egyeznek a leánymagzatokéival, csak később lépnek fel külöm- 

 bözetek a méh különféle alakjai szerint. A Müller-féle csövek 

 összeforrása ezeknél sem a distális végükön indul meg, hanem 

 az ivarkötegnek a felső harmadán, kb. a leendő méhszájnak meg- 

 felelőleg, és innen terjed rövidebb vagy hosszabb darabon le- és 

 fölfelé. Jól kimutatható ez egyeshüvelyű és kettősméhü álla- 

 toknál, a minők pl. a rágcsálók (nyulak). 



Ezen állatokban a dolog úgy áll, hogy a Müller-féle csö- 

 veknek a Wolíf-féle zsinórokban feküdt részei átalakulnak a 

 hosszú méhszarvakká (cornua uteri) ; a Müller-féle csöveknek 

 az ivarkötegben fekvő része pedig kétféle viszonyú : a proximá- 

 lis rövidebb darabjukból a méhszarvak folytatása és a méh dis- 

 tális része lesz, amely utóbbi külsőleg nézve egyesnek látszik 

 ugyan, de bensőleg két hámcsövet, azaz nem egyesült Müller-féle 

 csöveket tartalmaz, azért ezek kettős szájjal (os uteri duplex) 

 nyílnak a közös hüvelybe. A kettős méhszáj után következik az 

 egyes hüvely, mely a Müller-féle csövek distális hosszabb 

 részéből lett, egymással való egyesülés által az ivarkötegben. 

 5 cm. hosszú nyúlébrényben az egyesült distális résznek széle- 

 sebbé válásából az ivar már fölismerhető, mert hasonló hosz- 

 szuságú hímekben a Müller-féle cső e helyen szűkebb lett (1. 

 később). 6 — 6'5 cm. hosszú nyúlébrényeknél a hüvely alakja 

 már teljességében fölismerhető, azonban a benyilás a húgyivar- 

 öbölbe még e korban sem következett be. Az egyesült Müller- 

 féle csövek distális vége már 5 — 6 cm. hosszú nyulaknál (V. t, 

 94 ábra, híj) egészen odafekszik a húgyivaröböl (sug) hátulsó 

 falához és hámjaik egymással érintkeznek, de szabad benyilás 

 még nincs, az ivarcsatorna üregét e helyen laphám tölti meg (sug 

 és hy között). így találjuk ezt még 6'5 — 7 cm. hosszúaknál is 

 (V. t, 96 — 101. ábrák), a melyeknek e tájékából vett harántmet- 

 szetén (101. á.) a leendő hüvelybemenet átmetszető (leánynál a 

 szüzőrnek megfelelő hely) ránczos körvonalú (dM), s lejebb hám- 



12* 



