NŐSTÉNY IVAUKÖTEG. 1 S I 



egyesülnek. Késő benyilásuk a kloakába a többi gerinczesekben 

 is megvan, sőt ezek hímjeiben sok esetben a benyílás egyálta- 

 lán be sem következik (hüllőknél, Fürbringer, ir. 55. sz., 32. 

 1.). Szolgáljon erre némely példa. 



8 — 9 cm. hosszú sikló- ébrények distális részének sorozatos 

 harántmetszetein (V. t., 73 — 78. ábrák) három hámcsövet talá- 

 lunk a AVolft-féle zsinórban mindegyik oldalon (73. á.) : a hátulsó 

 a húgyvezér (wr; 30,«), a középső a Wolff-féle csatorna (dW-, 

 50«^, a mellső a Müller-féle cső (dM; 80//). Ez utóbbiak a végü- 

 kön kitágulnak (74. ábra, dM; 100í«), és mielőtt a kloakanyilás 

 szintájába érkeznének, vakon végződnek (75. ábra, a jobbolda- 

 lon). A másik két hámcső még egy darabig folytatódik tovább 

 (76. ábra), azután (77. ábra, a jobboldalon) a húgyvezér (ur) a 

 Wolíf-féle csatorna (d WJ hátulsó falába nyílik, s most mind- 

 egyik oldalon csak egy cső (d W) vonul le egy rövid darabig, hogy 

 végül (78. á., ur-\- WJ a kloaka (m) hátulsó falán szájadzék. — 

 Idősebb reptilia-ébrényeket e viszonyokra meg nem vizsgáltam, 

 azonban BRAUN-ra hivatkozom (ir. lö. sz., 182 1.), aki szerint 

 ezek hímjeinél a Müller-féle csövek benyilása a kloakába egy- 

 általán be nem következik. — Kifejlett reptilia-nőstényekben a 

 Müller-féle csövekből két hosszú, a terhesség idején jelentéke- 

 nyen táguló ivarcsatorna lesz, a melyeknek hasüri nyilasa fenn 

 fekszik a tüdők mögött ; ezek lefutásában az izomfalak külön- 

 féle erősségben fejlődnek ki : a felső, keskenyen maradó darab 

 lesz a kürt, az alsó darab tágabb és izmosabb lesz, azért ezt, 

 tekintettel arra, hogy benső termékenyítés után a peték az ivar- 

 csatornának ezen alsó izmos részében fejlődnek ki, méhnek 

 nevezik. A legalsó rész keskenyebb (hüvely), s egy szemölcsön 

 (húgyivarcsatornai dombon) nyílik a kloaka hátulsó falán. Rep- 

 tiliáknál tehát kettős méh (uterus duplex), helyesebben mondva 

 egész hosszában kettős ivarcsatorna van jelen. 



Madárébrények nőstényeiben a Müller-féle csövek szinte 

 külön mennek egész a kloakáig, s ennek a hátulsó falát 8 — 9 

 napos tyúkébrényekbeu érik el, a hol vakon végződnek. Azután 

 (15. n. után) a jobboldali Müller-féle cső egészen elsorvad, azért a 

 madár csak a bal oldalon bír ivarcsatornával. Ennek a benyi- 

 lása a kloakába csak igen későn következik be, Gasser (ir. 39. sz.) 

 szerint fél évvel a petéből való kibúvás után. A kifejlett madár 



