NŐSTÉNY IVARKÖTEG. 185 



Máskép áll a dolog a kettösméhű emlősöknél, pl. a nyúl- 

 nál, mert itt az egyesülés felső vége a leendő kettős méhszáj 

 helyét jelzi, ezentúl proximálfelé pedig a Müller-féle csövek nem 

 egyesültek. Ahban LANGENBACHER-rel egyetértek, hogy ezeknél 

 a Müller-féle csövek tovanövö distális végei az ivarkötegben 

 találkozván, igen korán (L. szerint azonnal) egybefolynak. így 

 találtam azt én is egy 20 mm. h. ébrényben (VII. t., 141. ábra), 

 a hol a Müller-féle cső (dM) a distális végén egyes volt. De ez 

 nem szabály. Egy más esetben egy idősebb (4*5 cm.) ébrényben, 

 mint a 144. és 145. ábrák (VII. t.) mutatják, az egyesült hely 

 (dMi) alatt van még egy rövid kettős cső (dMz), a mi arra mutat, 

 hogy ebben az esetben úgy, mint a többi emlősöknél és az ember- 

 nél, az egyesülés a distális vége felett indult meg. Ezen állapot 

 azonban igen rövid ideig tart (kb. 4*5 cm. hosszú nyúlébrények- 

 ben), s az egyesülés, mely csak kurta darabon állt be a kettős 

 distális vég felett, csakhamar ezt is körébe vonja. Számos ébré- 

 nyeim között csak kettőnél láttam a 144. ábrához hasonló 

 viszonyokat. Ezekből azt következtetem, hogy a Müller-féle 

 csövek az egyesülési módot illetőleg a nyulak sem tesznek elvi 

 kivételt a többiektől, csak az a külömbség forog fenn, hogy az 

 egyesülés a distális Yéguk felett igen korán beállt, s innen halad 

 két irányban, a distális darabot rövid volta miatt csakhamar 

 körébe vonván; a legtöbb esetben pedig a distális végükön 

 kezdődik meg. Abban is tévedett Langenbacher, hogy az 

 egyesült Müller-féle csövek distális végét oly korán (már 5 cm. 

 hosszúságnál) engedi a húgyivaröbölbe nyílni ; ez, mint kimutat- 

 tuk, nőstényekben csak jóval később következik be (v. ö. 173.1.). 



Hogy a MüUer-féle csövekből mennyi egyesül, a tekintet- 

 ben az emlősök csoportjaiban nagy a változatosság. A legalsóbb 

 csoportokban még a madarakra emlékeztető viszonyokat talá- 

 lunk, azaz nincs egyesült ivarköteg, és a két Müller-féle cső 

 külön nyílik egymás mellett a húgyivaröbölbe. Az átmenetet a 

 madaraktól a csörönd (Ornithorhynchus paradoxus) képviseli, 

 amelynél Owen leírása szerint a jobb kürt jóval rövidebb és a 

 jobboldali petefészek kisebb, de az ivarcsatoruának méhbeli 

 része a baloldalitól nagyságra nézve nem külömbözik; a csövek 

 két szemölcscsel közvetlenül a húgyivaröbölbe nyílnak, 



