NÖSTKNY IVARKÖTKG. 180 



dáiil feuuebb a nyiiLat már leírtuk, hasonlók a viszonyok a 

 többi rágcsálóknál is. Ezek az erszényesek után a legegysze- 

 rűbb typust képviselik. — Már magasabban állanak az ivar- 

 szerveket illetőleg a kérődzők, a hol a Müller-féle csövekből 

 nemcsak a hüvelynek, de a méh distális darabjának megfelelő 

 rész is egyesült az ivarkötegben, a Wolíf-féle zsinórokból szár- 

 mazott darab azonban nem, — ezeknél tehát ú. n. kétszarvú 

 viéh (uterus bicornis) van jelen. Ellenben a Wolff-féle csator- 

 nák megmaradását illetőleg ismét a rágcsálók vannak maga- 

 gasabb fokon, mert a kérődzők jól kifejlett Gartner-féle csö- 

 vekkel bírnak, a rágcsálók pedig nem. Hogy e csöveknek az 

 ivarrendszer tökéletesbedésénél van e jelentőségük, addig, amíg 

 az erszényesek .e viszonyokra megvizsgálva nem lesznek, nem 

 tudjuk. 



Leány éhrényekhen a 3-ik hónapban rendes viszonyok 

 kitzött a méhnek megfelelő darab is egyesül, de még a 3 — 4-ik 

 hónapban is észlelhető a szélességben erősen növő méhen (III. 

 tábla, 42 — 43. ábrák, nt), hogy az ivarköteg két félrészének 

 egyesüléséből keletkezett, a mennyiben a fenekén a középvo- 

 nalban egy bemélyedés a kérődzők kétszarvú méhére emlékez- 

 tet. Yalószinűnek tartom, hogy a kifejlett egyén hüvelyében elő- 

 forduló hosszanti ránczok (columnae rugarum) a Müller-féle 

 csövek egyesülésének, illetőleg az ott feküdt ivarköteg-sövény- 

 nek a volt helyét jelzik, s ugyanazt tartom LEUCKART-tal (v. ö. 

 182. 1.) a méhnyakban létező ^ja/ma-íí^rtA: (palmac plicatae) tör- 

 zséről is. 



Hogy a Müller-féle csövek egyesült vége mind az ember- 

 ben, mind az emlősökben sokáig vesztegel vakon a húgyivar- 

 öbölnél, azt az irodalomban megemlítve nem találtam, valamint 

 azt sem, hogy leánymagzatokban mikép megy végbe a kiliasa- 

 dás. DoiiRN-nal (ir. 27. sz.) egyetértek, ha ő a végdarab körüli 

 kötőszövetből vezeti le a szűzőr származását, valamint Kölliker 

 (ir. 09. sz., 992.1.) észleletét is helyben hagyom, hogy a szűzőr az 

 itt fekvő kis dombból lesz ; azt azonban egyik sem említi meg, 

 hogy azon esetben, ha ez így van, akkor a sznzhdrtya belső fel- 

 színét a közös Müller-féle cső végrészéről származott (tehát 

 mesodermális eredésű) hámnak, a külső felszínét a húgyivaröböl 

 hámjának (az entodermából eredő hámnak) kell horitani. A 



