192 HÍM IVAKKÖTEG. 



ivarmirigyrol az ivar megismerhető (28 — 30 mm. hosszú em- 

 beri ébrények), ez az ivarcsövekről és a Wolff-féle csatornákról 

 még nem lehetséges, mert ezek mind a két ivarnál egyforma 

 viszonyúak. 



Az amnionos gerinczesek alsóbb osztályaiban (reptiliák, 

 madarak) a Müller-féle csöveket illetőleg hímekben azon 

 különösség fordul elő, hogy végrészükön a kloakába való beuyí- 

 las elmarad (madarakról Gasser, ir. 39. sz., 51. 1.; reptiliákról 

 Braun, ir. 15. 182. 1.). Madaraknál a Wolff-féle csatornák a 

 húgyvezérektől különválva, külön-külön nyílnak a kloakába. — 

 Reptiliáknál a Wolff-féle csatornák a húgyvezérekkel közösen 

 egy rövid csőbe mennek át (először Martin St. Ange észlelte), 

 s ez egy szemölcsön (papilla urogenitalis, C. K. Hoffmann : 

 Reptilien, in Bronn's Klassen u. Ordnungen des Thierreichs. 

 Bd. YI. Leipzig, 1879. 931. 1.) nyílik a kloakába, jelezve a 

 kezdetleges állapotot, a mely szerint a húgyvezér a Wolff-féle 

 csatorna distális végének hátulsó falából kinőtt. A két csőnek 

 közös végdarabja a szemölcsben egy kis hólyaggá tágul meg, 

 a mely Leydig (Die in Deutschland lebenden Arten der 

 Saurier. Tübingen, 1872) szerint ivarzás idején ondóval telik 

 meg, tehát ondóhólyagul szolgál. A húgyivarszemölcs mögött 

 a kloakába egy mirigy nyílik (a nőstényeknél is van, de gyen- 

 gébben kifejlődve), a melyet Leydig a magasabbrangúak dülmi- 

 rigyéhez hasonlított. 



Emlösébrényeh hímjeiben a Müller-féle cső az ivarköteg- 

 ben eleinte szintoly viszonyú, mint a nőstényekben, azaz egész 

 hosszában kifejlődik mind a két oldalon, az ivarkötegben egy- 

 mással egy közös csővé egyesül és a legtöbb fajtánál a két 

 Wolff-féle csatorna benyílási helye között a húgyivaröböl hátulsó 

 falán keletkezett dombon szabadon benyílik. A domb, ill. 

 taréjalakú kiemelkedés lesz később a húgycső első (dülmirigyes) 

 részében az ondódombbá (colliculus seminalis s. caput gallina- 

 ginis), tehát azon kiemelkedéssé, a melynek homológja a nős- 

 tényekben is megvan (v. ö. 173. 1.), és az utóbbiaknál az egyesült 

 Müller-féle csövek (ill. hüvely) benyílási helyét körülvevő sáncz- 

 czá, később a szüzőrré lesz. Eszerint a hímek ondódombján a diíl- 

 mirigyöböl nyílását környező szövet homológ a szüzürrel. Leány- 

 ébrényeknél az utolsó hónapokból és újszülötteknél a szűzőr a 



