202 HIM IVARKÖTEG. 



is előforduluak, — söt a felső két kis nyújtvány a uein egyesült 

 méhszarvakra emlékeztet. Másodszor fekvése és nyilasa egészen 

 megfelelő a MüUer-féle csövek egyesült distális végének, mert 

 az ondóvezérek végrészének a szomszédságában fekszik és közel 

 ezeknél nyílik a liúgyivaröböl hátulsó falán. Nem csoda tehát, 

 hogy azt fejlődéstani vizsgálatok igénybevétele nélkiil (Gtiígen- 

 BAüRjYergl. Anatomie. Leipzig 1870,S.622),aMüller-féle csövek 

 egyesült végéből keletkezett ivarcsatornának tartották, a mely- 

 nek élettani feladata az ondó felfogásában áll, tehát páratlan 

 ondótartóul (receptaculum seminis) szolgál. Pedig e következ- 

 tetések pontatlanok,mert ama tömlő túlnyomólag a Wolff-féle csa- 

 tornák végéből keletkezik, a melyhez alárendelt mértékben a 

 Müller-féle cső distális vége is hozzájárul, tehát olyasmi járul a 

 képezéséhez (Wolft-féle csatorna), a mi más emlősökben s az 

 emberben az ivarcsatorna képezésében nem vesz részt. Kölliker 

 (ir. 59. sz., 981. 1.) jött először a nézetre, hogy a nyúlnak ú. n. 

 »hím méhe« rosszul viseli e nevet, mert nem a Müller-féle csőből, 

 hanem a Wolif-féle csatornából kell származnia, következtetve 

 abból, mert egy 23 napos hím nyúlébrényben a Müller-féle 

 csövek distális végét egészen elsorvadva találta ; de részletesebb 

 vizsgálatokat e szerv fejlődése iránt nem tett. Később Langex- 

 BACHER (ir. 62. sz.) vette fel a kérdés fonalát és különféle korú 

 hím házinyúlébrények harántmetszetein tett tanulmányok alap- 

 ján azon eredményre jutott, hogy a Weber-féle szerv egészen a 

 táguló és egymással összefolyó Woltf-féle csatornák distális vé- 

 géből lesz ; a Müller-féle cső pedig egészen elpusztul (ugyanezt 

 mondja Kölliker újabban is — Grundriss der Entwickelungs- 

 geschichte. 2. Aufl. 1884, S. 425). Minthogy leleteim nem vág- 

 nak mindenben egybe LANGENBACHEU-éival, az eltérések össze- 

 hasonlítása végett szükséges e helyen az ő leírását előrebo- 

 csátanom. 



Langenbaciiku özerint 4 — 5 ciu. hosszú liíiii iiyúlébréiiyekbeu a 

 WolfF-féle csatornák distális végei jelentékenyen kitágulnak, a mi miatt 

 mediális falaik egymáshoz közeledve, lassankint hiszorüiál- a közöttük 

 fekvő és sorvadásnak induló Müller-féle csövek distális végét. A Wolff-fclo 

 csatornáknak egymáshoz fekvő mediális falai azután szétfoszlanak, mire 

 a két cső egy közös tömlővé egyesül. Harántmetszeteken, az egyesülési 

 hely felső és alsó végén, a Müller-féle csövek maradványait egy ideig 

 még fel lehet ismerni, de 6 — 7 cm. hosszú ébréuyeknél belőlük mi sincs 



