212 MÉH, HÜVELY. 



nék (VIII. tábla, 159. ábra, tit) a medencze bemenetén, a mi- 

 nek következtél )en azután a húgycső (ur) is igen hosszú (8 

 mm.), s a hólyagnyak (vu) közel a méhfenék magaslatán fekszik. 

 Középmetszeten nézve, a méh és hüvely {v(j, ut) egy gyengén 

 mellfelé görbült, 14 mm. hosszú, majd egész hosszában egyenlő 

 vastag falú csatornát képeznek, a miből a hüvelyre 7*5, a méhre 

 6' 5 mm. jut; a határ a kettő között a hüvely felé eső tágulatban 

 mutatkozik, mely hely megfelel a leendő külső méhszájnak. 

 Haránt irányban mérve, a méh feneke 8 mm., teste 2 mm. széles 

 volt. — A hüvelynyílás (hy) aránylag magasan fekszik a húgy- 

 ivaröbölben. Ez utóbbinak a neve alatt értettük eredetileg a 

 hólyag foly tatásai )an fekvő csatornát egész a test felszínéig (v. 

 ö. III. tábla, 56. ábrát, cug), mely 3 — 4 cm. hosszú ébrényekben 

 egész hosszában egyforma tág, s a hátulsó falán, jó magasan 

 fenn, mindjárt a hólyagnyílás alatt, a kiemelkedő húgyivarcsa- 

 tornai dombot tartíilmazta (173. 1.). Fiúmagzatoknál a húgy- 

 ivaröböl megmarad egy hosszú csatorna képében, — elleniben 

 6—7 cm.-nyi leánymagzatoknál a csatornának a hüvelynyílás 

 alatti darabja kitágul egy uyílirányú széles hasadékká, azáltal, 

 hogy előtte az ivartag mind jobban kiemelkedik, s e tágult 

 részből lesz a hüvelytornácz (159. ábra, sw^); a húgyivarcsator- 

 nának felső hosszabb darabja lesz a női húgycsővé (ur). Ezen 

 átalakulás közben a Müller-féle csövek nyílása a dombbal együtt 

 az ivarhasadékhoz közeiebi) vonul, de még 14 cm. hosszú mag- 

 zatban is 3 mm.-re fekszik az ivarhasadék felett (1 59. ábra, hy). 

 Ezt az ébrényt egy idősebbel (21 cm. hosszúval, 7 hóna- 

 possal; VIII. tábla, 160. ábra) összehasonlítva, jól megismer- 

 hető, hogy a húgyivarcsatornai dombból a szűzőr Qiy) keletke- 

 zett. Ez utóbbi a hátulsó végével az ivarhasadék {í^uy) szabad 

 széléig terjed, s ferdén a húgycsőuyílás felé felvonuló, 3 mm. 

 hosszú húsos ránczból áll, mely a hüvelytornáczba {sug) erősen 

 benyomul. A kétoldali hymen-ajkak egy hosszúkás hasadékot 

 fognak közre (v. ö. VIII. tábla, 161. ábra, hy), a mely felfelé 

 tölcséralakúlag megkeskenyedve (160. ábra, hy) folytatódik a 

 hüvely (v^f) üregébe. — Ezenébrényjóátuézetet nyújt a méh és 

 hüvely tengelyeinek egymáshoz való viszonyáról is. A méh ten- 

 gelye a hüvelyével a külső méhszájnál {ou) kereszteződik, tehát 

 mellfelé hajlás (anteversio) van jelen. Egyik szervnek ürege 



