214 MÉH, HÜVELY. 



A leírthoz közel hasonlóak a viszonyok a 7-, 8- és 9-ik 

 hónapokban. Feltiiuö ezen időlien a hüvely hámjának hatalmas 

 hnrjánozása, minek következtében ürege telve van lefosz- 

 lott hámsejtekkel ; különösen a felső felében, a mit csak Gei- 

 GEL-nél találtam megemlítve (ir. 45. sz., 9. 1.). E folyamat arra 

 való, hogy a hüvely ürege erőművi íiton kitágíttassék ; a míg az 

 megtörténik, a lefoszlott hám a hüvelyt dugasz módjára meg- 

 tölti. — Újszülött leánymagzatban a lefoszlott hámnak eltávolí- 

 tása után a hüvely felső felében az ürege nyílirányl)an 4 mm- 

 széles volt ; az alsó harmadtól kezdve lefelé csak 2*5 mm. szé- 

 les ; a szűzőr nyílása nyílirányban 3 mm., tehát nem nagyobi), 

 mint a 21 cm. hosszú magzatban. A szűzőr még most is töl- 

 cséralakban lefelé nyúló ránczból áll, mely 3 mm.-re nyúlik le 

 a hüvelytornáczba. A hüvely összes hossza 32 mm., a méh 

 hossza 20 mm., az utóbbi tehát aránylag még mindig rövid, 

 különösen a test, a mely csak 6 mm.-nyi. A méhnyak 8 mm., a 

 méhfenék csak 4 mm. vastag, a mi azt mutatja, hogy az utóbbi 

 fejlődésében még mindig igen visszamaradt. 



A külső ivarszervekről az ismert tényekhez nem sok csa- 

 tolni valóm van, azért azoknak fejtegetésébe nem bocsátkozom. 

 De két rajzot mégis melléklek, a melyek pontosabbak, mint az 

 ismeretes ZiEGLER-féle viaszminták. — 2 cm. hosszú ébrényben 

 (VIII. tábla, 157. ábra) az ivartag (ph) szélein egy gyenge hossz- 

 irányú barázda keletkezik, a mely az ivartagot egy felső s alsó 

 részre osztja: a felső rész marad a tulaj donképeni ivartag 

 (penis, clitoris), az alsóból (Imi) leányokban a kis szemérem- 

 ajkak, fiúkban az ivarhasadék szegélyei keletkeznek. Fiú-magza- 

 toknál a keskeny redők a gáttól kiindulva, összeforrnak, e szerint 

 a hímtag alsó felszínén végighúzódó varrat (raphe) homológ 

 a kis szeméremajkakkal. Az egészből pedig kiderül az, hogy a 

 kis szeméremajkak az ivarfaghoz tartoznak, s nem olyan bőr- 

 ránczok, mint a nagy szeméremajkak (Imj). Az ivarhasadék 

 Cfug), az ivartag alsó felszínén egész a gátig fper) húzódik 

 hátra, a mely két befelé nŐtt bőrredőből keletkezik. A redők 

 közötti hosszbarázda megfelel azon helynek, a melyről említet- 

 tük (124. 1.), hogy ott a kloaka kifelé hasadása után az allan- 

 tois és bél közötti válaszfal a tost szabad felszínére nyílt. Az 



