ISMERETEK AZ IVARMIRIGYEKRÖL. 221 



böztetlietünk meg : egy re'gebbit és egy újabbat ; az előbbiben az ivar- 

 uiirigyeknek külsőségekben álló viszonyaival foglalkoztak, az utób- 

 biban a belső szerkezet földerítése volt a föfeladat. 



A régibb korszakot Ra.thke, (ir. 80. sz.), Müi,i.er J. (ir. 75. sz.) 

 és Remák (ir. 83. sz.) képviselik, a kik az ivarmirigyeknek szabad szem- 

 mel vagy kis nagyítással megismerhető ébrényhelyzékét látták ugyan, de 

 technikai akadályok miatt szerkezetének az ismeretébe pontosabban be 

 nem hatolhattak. Az elöttiík levő időben elmélkedő úton csak az ivarok 

 külömbözetével foglalkoztak, el akarván dönteni azt, liogy mindjárt 

 kezdetben megvan-e az ivari külömbözet az ébrényekben, vagy pedig 

 megelőzi azt egy közömbös, mások szerint hímnös (hermaphrodita ) 

 állapot V Hogy ezen kérdés fejtegetése az ivarniirigyek szöveti ismerete 

 nélkül meddő eredménynyel járt, könnyen elképzelhető, mindamellett 

 mint kezdet, említésre méltó. 



Blainville 1819-ben (Meckei-'s Archiv. Bd.- V., S. 385) minden 

 egyént ősállapotában nősténynek, Kno^ (Outline of a theory of Herma- 

 phrodism. Brkwtkus Edinburgh Jouru. of Science. Vol. VI. p. 322.) 

 hermaphroditának tartott ; Lkückabt (ir. ö6. sz.) és Simpson (Art. Her- 

 maphroditism. In Touus Cyclopaedie. Vol. II. p. 648.) nem-nélkülinek 

 (közömbös neműnek) mondottak ; mindezt a nélkül, hogy az ivarmiri- 

 gyek fejlődését megközelítőleg i.smerték volna. 



A tárgyilagos észleletek RAmKE-nek (ir. 80. sz.) a tyúkébré- 

 nyekre vonatkozó vizsgálataival kezdődtek meg. A 6-dik napon a 

 Wolff-féle test mediális oldalán látta az ivarmirigj^ első ébrényhelyzé- 

 két egy lemezalaki'i kis kiemelkedés képében, a melyet, iiézete szerint, 

 az ősvese állománya kiválasztott ; mbithogy erről az ivar meg nem is- 

 merhető, az ébrényt ősállapotában nem-nélkülinek tartotta. Nőstények- 

 ben a kiemelkedés megtartja leniezalakját és egész a 1 9-dik napig 

 szemcsés anyagból áll, peték csak az ébrény kibúvása után képződnek 

 benne. Hímekben a Wolff-féle testen képződött kis kiemelkedés a 9-dik 

 napon babalakú lesz 5 az első oudóedények beime a 15-dik nap után 

 lépnek fel, szövetbeli kiválás (kidifferencziálás) által a here kocsonyás 

 kötőszövetéből. 



Rathke egészben véve helyesen itelt, midőn az ivarmirigy éb- 

 i-ényhelyzékét az ősvese állományából vezette le; hogy ezt a folyamatot 

 kiválasztás által létrejöttnek gondolta, a sejtelmélet előtti időkben más- 

 kép nem is lehetett. Néhány évvel később Müller János (ir. 75. sz.) az 

 ősvesék véredéuyeinek tulajdonította a kiválasztói képességet, de leírása 

 RATHKE-é mögött áll, mert az első ondóedényeket csak az ébrényélet 

 végén ismerte meg, ámbár vele a tekintetben egy nézeten volt, hogy 

 ezek önállóan fejlődnek. 



A szövetfejlődéstan megalapítójánál : REMAK-nál (ii*. 83. sz., 60. 1.) 

 kevesebbet találunk az ivarmirigyek fejlődéséről, mint a mennyit többi 

 pontos vizsgálatai után várni lehetett volna; mert a mit a petef(«szekről 

 mond. \'ai.i:ntix Ix'fol vasáról tanúskodik, a kinek figvclenn-c méltó köz- 



