ISMERETKIK AZ IVARMIBIGYEKRÖL. 22.) 



t'/.olatát tartalmazó sejtkötegek, vagyis Ptiüger-fele tömlők (Driiseu- 

 .stránge des Eierstockf*, Pii.rcKR'sclie Eischliiuche) felleptek. Ezen hám- 

 kötegek PKi.rnKR szerint az ebrenyi pcteft'szekbeu eleinte eg^'mással 

 szakadatlanul összefüggenek, de ke'söbb a kötőszövetnek burjánozása 

 által keletkezett sövényektől kisebb részekre (tüszőkre) tagoltatnak. Az 

 így keletkezett tüszők mindegyikében egy vagy több pete van ; a sövé- 

 nyek finomsága miatt a tüszők szorosan fekiisznek egymás mellett, azért 

 a szemlélőre a fejlődő porezszövctnek a beiiyomását teszik. Később a 

 váznak erősebb burjánozása következtében a tüszők egymástól távolabb 

 helyeződnek ; a legkülsőbb kéregrétegben tüszők egészen hiányoznak, 

 • — ebből lesz a petefészek fehér burka (tunica albuginea). Hogy a 

 tömlők honnan keletkeznek, arról PKi.üGint nem nyilatkozott határozot- 

 tan. Ismerte ugyiin a petefészek felszint't borító csírhámot, s emiek a 

 szomszédságáig követte a tömlőket, — de tisztán mutatkozó összefüg- 

 gés észleletének a hijján, csak feltevéskép endi tette meg, hogy talán 

 onnan keletkeznek. 



PFLfoEu-nek első közleményei és födolgozata közötti időre esik 

 ScHRöx-é (Beitrag z. Kein)tniss der Anatomie n. Physiologie des Eiersto- 

 ckes der Saugethiere. Zeitsehrift für wiss. Zoologie, Bd. XII. S. 409), a 

 ki PpLüGEH-nek állításait a lényeges pontokban helybenhagyta. Ellen- 

 ben Grohe (Virchow's Archív. 1863) a petetömlőket nem látta. 



Azon hézagok kitöltésével, a melyeket Pfi.üger a petefészekben 

 levő kötegek eredéséről hagyott, a legközelebbi időben Borsenkow (ir. 

 12. 13. sz.), BoRNHAUPT (Ír. 11. sz.) és Waldeyer (ír. 119. sz.) foglalkoz- 

 tak, a vizsgálati anyag beszerzésének köimyebbsége miatt nagyrészt 

 madarakra (a tyúkra) szorítkozván. 



BoRSENKOAv (ír. 12. sz.) látta legelőször a Pflüger-féle tömlőket 

 a petefészek felszínét borító hámmal összefüggésben ( 1 86 3-bau, ugyan- 

 azon évben, a melyben Pki.ügeu főmunkája megjelent), mindamellett 

 hajlandóbb a kötegekot nem a petefészki hámnak a benövéséből, hanem 

 a petefészket alkotó közömbös ébrényi sejtekből kidifferencziálás által 

 száimaztatní. Sőt maga a petefészekhám sem volna egyéb, mint a pete- 

 fészket alkotó közömbös ébrényi sejteknek a többiektől alakbelileg el- 

 különült kéregrétege. — Később, Wai.deyeu müvének befolyása alatt, 

 BoRSENKow nézetei háttérbe szorultak, pedig — a petefejlődésről adott 

 leírás kivételével — figyelemx-c méltók azok, mert a petefi'szek lényegét 

 alkotó két főelemnek : a hám- és váznak azon éles ellentétét, a mel,yet 

 Waí-deter a valódi mirigyek fcjlÖdés('nek a mintájára felállított, mér- 

 sékli. BoRSEXKow (úgy, mint BoRXMAurr is), azt igyekezett kimu- 

 tatni, hogy az ivarmirigy egy helybelileg orősebben kifejlett része a 

 hashártyahánmak. Eleinte van külömbs(!g a hámboríték és a váz között ; 

 később azonban a hám mélyebb rétegének és a váz gömbölyded sejtjei- 

 nek szaporodása által eltűnik a kétféle sejtek közötti külömbözet : csak 

 a felületes sc^jtek tartják meg kúpalakjokat s lesznek a petefí'szki 

 hánnná. Ez azután megvastagszik, egyes sejtjei az 5 — 6-dik napcin 



