330 ISMERETEK AZ IVARMIRIGYEKRÖL. 



l874),RoMiTi (ir. UO. sz., 202. 1.), Egm (ir. 29. sz., 55. 1.), Ckkiohion 

 (Journal of Anat. and Physiol., 1878), — mindannyian az elcsenevoszett 

 WolíF-fele test csökevényes csöveinek tartották. Ne'melyek tagadták, 

 hogy belölök a tüszöhám lesz (Balfour, van Bgneden, Harz, v. ö. 

 231. 1.), mások származásukat a WolfF-féle csövekből vonták kétségbe 

 (Sciiulin), de alaposan lényegöket senki sem fejtette meg, mert egyrészt 

 csak az emlősök petefészkének a vizsgálatára szorítkoztak, már pedig a 

 reptiliák igénybevétele nélkül a kötegek jelentősége el nem dönthető. 

 Minthogy pedig a BRAos-tól származó nézet, hogy reptiliáknál a szel- 

 vénykötegek a Malpighi-féle gomolyok hámjából keletkeznek, be nem 

 vált (1. alább), okvetlen téves útra kellett térni azoknak, a kik a maga- 

 sabb amnionosaknál is ily módon tételezték fel ama kötegek keletkezését* 



Balfour (ir. 5. sz.) vizsgálataira a porczos halaknak és emlősök 

 közül főleg a nyúl petefészkét választotta, de vizsgált kutya, macska 

 és bárányébrényeket is. Éles megfigyelő képességének sikerült a pete 

 fejlődéséről új adatokat szolgáltatni, s összehasonlítás által a porczos 

 halakkal saját nézetekre jutott, a melyek megegyezést akarnak lét- 

 rehozni a régibb Waldeyer-féle s az líjabb vélemények között. A Mal- 

 pighi-féle gomolyok hámja részéről az ivarmirigybe benövő hámkötege- 

 ket Bai>four is látta, valamint az ebből eredő gerendarendszert is, a 

 melyet azonosnak tart a Braun-féle szelvénykötegekkel, de ennek nem 

 tulajdonítja a KöLLiKEE-töl származó jelentőséget a tttszőhámok képe- 

 zésénél, hanem úgy, mint Waldeter, a tüszőhámot a petékkel egyiltt a 

 csirhámhól közös eredésünek mondja. Amaz epithelszerü gerendaváz már 

 1 8 napos nyúlébrényben jelen van, s sok helyen összefügg a csirhám- 

 mal ; mindamellett Balfodr nem osztja másoknak (Borxhaupt, Egm 

 stb.) azon nézetét, hogy a gerendarendszer a csirhámból származnék. 

 Később a sejtkötegeket a kötőszövetváznak egy* rétege elválasztja a 

 csii'hámtól. — Hímekben a sejtkötegekböl, a csirhám részéről beléjök jutott 

 sejtekkel együtt, valószínűleg az ondócsövek lesznek. Nőstényeknél a 

 18-ik nap után a csirhám burjánozás által többrétegű lesz, a felületen 

 hengeralakú, mélyebben gömbölyded sejtekkel ; az utóbbiakból a 

 26 — 28-ik napokon a Waldeyer-féle petegomolyoknak megfelelő kép- 

 letek nőnek be a vázba, mire az említett gerendarendszer elcsene veszik. 

 A petegomolyok egyes nagyobb sejtjeit most a csirhámból eredő sejt- 

 koszorúk veszik körül, s egy-egy ily sejthalmaz közbenövő kötőszövet- 

 sövények által a többiektől lefüzetve, egy fiatal tüszővé lesz. Újszülött 

 nyúlban a legtöbb petesejt körül a tüszőhám lapos sejtjeit találni, me- 

 lyek e szerint úgy, mint a peték, a csirhámból eredtek. 



A petefészek vázában fekvő sejtkötegekkel mások is foglalkoz- 

 tak, a nélkül, hogy sikerült volna nekik ezeknek honnan való eredését 

 kimutatni, van Beseden (Contribution á, la connaissance de l'ovaire des 

 mammiféres. Arch. de Biologie. T. I.) denevéreknél nagy mennyiségben 

 látta azokat idősebb példányokban is, a hol felterjeduek egész a pete- 

 fészek felszínéig, de hogy ezek a tüszőhám képezéséhez viszonyban vol- 



