236 ISMERETEK AZ IVARMIIUGYEKRÖL. 



})Hin csak ineglcvö liáinból származhatik. Köm.ikeb is igcii tartózkodó- 

 lag nyilatkozott az ilyen benövésröl (v. ö. fennebb), s a legújabb kia- 

 dásában még tartózkodóbb lett, sőt itt már hajlandó a herecsöveknek 

 önálló kidifFerencziálását felvenni. — A legtöbb szerző a herecnöveknelc 

 helj/beli /adijfereiiczidlds általi szánnazáta mellett nyilatkozott. Ezen ön- 

 állólag kidiíferencziálódó csöveknek azután másodrendű egyesülésbe 

 kell lépni a mellékherévé átalakuló ösvesecsövekkel, — de hogy ez 

 részleteiben mikép történik, aiTÓl az irodalomban pontos adatokat hiába 

 keresünk. 



Balbiani (ir. 7. sz , 204. 1.) azt állította, hogy a hererecze és az 

 tiayeaes herecsöoek az ősvesecsőveknek a herébe benőtt ágaiból lesznek s a 

 kivezető utakhoz tartoznak, mert a macskaherében hámjok methylzöld- 

 del úgy festődik, mint a mellékhere többi részében a hámok ; ennek 

 értelmében a kanyargós csöveknek az egyenesekbe való átmeneteli he- 

 lyén volna a határ, a hol a kidifferencziálás által származott herecsö- 

 vek, az ősvesecsövek benőtt darabjaiból keletkezett kivezető utakkal 

 találkoznának. 



A legterjedelmesebb dolgozat a herék fejlődéséről SmEOELow-tól 

 való (ir. 109. 110. sz.), a ki vizsgálatait madarakon tette. Nem osztja 

 némely szerzőnek azon nézetét (Bornhaupt, Egli, Balfour, Scuui.ix 

 stb.), hogy a fejlődésnek induló ivarmirigyeu a hám nem éles határú a 

 váz ellenében ; ez csak ferde metszeteken mutatkozik így, tiszta haránt- 

 metszeteken mindig éles a kettő közötti határ. De abban megegyezik má- 

 sokkal, hogy a nagyobbodott ivarsejtek (őspeték) nem a csirhámban, 

 hanem a vázban keletkeznek. Egész az 5-ik napig az ivarmirigy közöm- 

 bös sejtekből áll, a 6-ik napon a jobboldali ivai-mirigynek a nőstények- 

 nél bekövetkező megkisebbedésével megszűnik a közömbös ivari állapot; 

 nagymennyiségű edények és endothéllel fedett nyirküregek (His) kelet- 

 keznek a mirigyben. Hímekben a 7-ik napon a herében a herecsöuelc 

 önmagoktól kezdenek kidiff'ereacziálódni a vázban, a sejtek sugaras i*en- 

 dezkedése által ; a csövek eleinte tömörek, el nem ágazók és egymással 

 nem közlekednek; a 11 -ik napon már elágazottakat találni, a 17-iken 

 pedig az üreg nyomai is kezdenek mutatkozni. Az első herecsatornáli 

 mindig a mirigy köldökének a szomszédságában mutatkoznak, e körülmény 

 vezette félre azokat, a kik a herecsöveket az ősvesecsövek részéröl 

 mondották az ivarmirigybe benőni (Waldeyer, Köllikeb). Egész a 

 18-ik napig a here csövei az ősvese csöveitől távol állanak, a 18 — 21- 

 dik napon képződnek az ondókivezető edények az ösvesecsövekből. Ez 

 akkép megy végbe, hogy az ősvese proximális végén fekvő Malpighi- 

 féle gomolyok hámja részéről tömör nynjtcányok nőnek be azon kötőszö- 

 vetbe, mely a herét az ösvesével egyesíti (herefodorba), folytatásaik 

 pedig belépnek a herébe s ott a herecsövekkel összekötődnek. E szerint 

 Smiegelow is osztja BiLBiANi-nak azon nézetét (1. fennebb), hogy a 

 hererecze és egyenes herecsöeek a Wulff-féle testnek, ill, a gomolyhámuk- 

 nak a származékai. Az illető goinolyok edényei azután a tokból kihu- 



