ISMKRETEK AZ IVAKMIRIGYEKRÖL. 237 



zódnak, a tok liámja magas.ibb lesz e's ezáltal a cső átalakult egy on- 

 dúkivezetö edénynyé. Ennek egyesülése a liereesövekkel azonban csak 

 későn létesül. A kibúvás utáni 8-dik napon a hererecze tömött kötő- 

 szövetben fekszik s csöveinek a közlekedése a herecsatoruákkal már 

 létrejött ; az ösvesék felé a recze csövei a még jelenlevő Malpiglii-féle 

 testecsekbe ömlenek. 4 — 5 hónapos tyúkban a Malpighi-féle gomolyok 

 a herefodornál már eltűntek, helyükön a kivezető ondócsövek útjába 

 iktatott tág öblök feküszuek (számra nézve 2 — 10), a melyeket 

 Smiegelow hajlandó ondótartóknak (receptacula 'seminis) tartani, a 

 madaraknál hiányzó ondóhólyagok pótolására rendelve. 



A felsorolt irodalmi adatok áttekintéséből felvilágosítást 

 nyertünk az iránt, hogy melyek a még nyilt kérdések az ivar- 

 mirigyek fejlődésénél. S ha azokat most egybevetve latolgatjuk, 

 úgy azon kevéssé megnyugtató eredményre jutunk, hogy bár az 

 összes húgy-ivarrendszer részei közül a dolgozatok legnagyobb 

 száma az ivarmirigyekre vonatkozik: az ellentmondásoknak 

 és meg nem állapított tényeknek egész halmaza áll előttünk. 

 Tájékozásul már előzetesen is hasznos lesz azokat szem elé 

 vezetni, hogy ez a leírásnak követendő fonalában átmutatóul 

 szolgáljon. 



a) Első sorban vizsgálat alá jő a még ki nem differen- 

 cziált ivarmirigy, mielőtt azon az ivar felismerhető. Ennek első 

 ébrényhely zekéről egy részről (Jánosi k) azt hallottuk, hogy 

 közös a mellékvesékével, a mennyiben mind a ketten a zsiger- 

 üregi hámnak burjánozott sejtjeiből keletkeznek, s csak később 

 válnak külön. Mások ellenben (Braun) a kétrendbeli szerv első 

 ébrényhelyzékének közeli szomszédságát elismerik ugyan, de a 

 mellékveséket nem tartják a zsigerüregi hám burjánozott ré- 

 szének, hanem a szomszéd nagy véredények (alsó ürös visszér) 

 falaiból származott közömbös ébrényi sejtekből vezetik le. 



b) A kifejlett ivarléczen (ivardombon) kérdés alá esik az, 

 vájjon a felszínét borító zsigerüregi hám (csirhám) fajlagos 

 hám-e (Waldeyer), vagy pedig csak egy részét teszi-e a zsi- 

 gerüregi hámnak (Kölliker), mely alakra ugyan igen, de fej- 

 lődésre nézve nem külömbözik az ivarhámtól. 



c) A csirhámnak a váz ellenében való viszonya sincs tisz- 

 tába hozva. Vájjon e kettő egymástól totó coelo külömbözik-e, 

 s kezdettől fogva éles a határ közöttük (AValdeyer), vagy pe- 

 dig az ivarlécznek az ébrényhelyzéke egy közös tömeget képez, 



