AZ IVARMIRIGYEK ÉBRÉNYHELYZÉKE. 245 



ábrával (1. ábra) erősíti, a mely szemmel láthatólag ferde met- 

 szetről vétetett s nem sokat bizonyít ; egyébiránt szerző a mel- 

 lékveséknek további fejlődését és viszonyát az ivarmirigyekhez 

 nem követte. — Én e kérdést tüzetes vizsgálat tárgyává tettem, 

 mert elvi jelentőségűnek gondoltam a mellékvesének az ivar- 

 mirigyhezi viszonyát kideríteni, s e czélból nem elégedtem meg 

 az emlősökkel s a madarakkal, hanem a reptiliákra is kiter- 

 jeszkedtem. 



Az eredmény az lett, hogy emlősöknél és madaraknál (a 

 reptiliákról v. ö. 247 — 253. 1.) a mellékvesék fejlődése csakugyan 

 viszonyban van az ivarmirigyekhez, de nem úgy, mint János ik 

 gondolta, hogy t.i.az ivardombnak a »mediális« oldalán levő csir- 

 hám szolgáltatja a mellékvese ébrényhelyzékét, hanem az ivarmi- 

 i'igy pr oximális végm (felső csúcscin) levő hashártyahámból 

 származnak a mellékvese-kötegek sejtjei. A fejlődés későbbi ke- 

 letű, mint az ivarmirigyeké, mert bárány ébrény ékben a mellék- 

 seve kb. 20 mm. hosszúságnál kezd fejlődni, holott az ivarmirigy 

 már 10 mm. hosszúnál mutatkozik (v. ö. 241. 1.). — 25mm. h. 

 bárány ébrény ekuél az ivarmirigy proximális végén, az ősveseme- 

 diális oldalán fekvő zugban (VIII. tábla, 167. á.) a hashártyahám 

 (cp) felszíne egyenetlen, dudorosan kiálló, s szaporodása által a 

 mögötte fekvő kötőszövetet (sí?*) elemeivel elárasztotta. A benövő 

 sej téka kötőszövetsövények között kötegalakú elrendezésben kez- 

 denek felfelé burjánozni(srn); a kötegek a felső végükön nem éles 

 határúak és egymással közel párhuzamos irányúak. Hogy ez a 

 képlet a mellékvesének az ébrényhelyzéke, az valamivel idősebb 

 ébréuyeken kétségkívülivé lesz, a hol a kötegek a hashártya- 

 hámtól kezdenek lefüződni, s az ősvese mediális oldala s a főér 

 közötti helyen fel- és lefelé az ivarmirigy mögött elterjedni. 

 Tyúkébrényeken a kötegek már az 5-ik napon jól fölismerhe- 

 tők (VIII. tábla, 168. ábra, srn), az ősvese mediális gomolyai 

 (gm) és a főér {ao) közötti kötőszövetben ; mindkettőtől közbe- 

 eső kötőszövet által vannak elválasztva. A legalsó kötegek (srn) 

 a hashártyahámmal (ep) még összefüggenek, a felsők (smj) 

 már különváltak s kanyargós lefutásúak kezdenek lenni, mi- 

 közben sejtjeik hengeres alakot öltöttek; átmérőjük 16 — IQjU, 

 sejtjeiké 6'4,«. 



Ezen észleleteim értelmében azoknak, a kik a mellékvese 



