AZ IVARMIRIGYEK ÉBRÉN YHELYZÉKE. 249 



tátott viszerekkel (az ábra nem ily helyről való), a melynek 

 sejtjei 8 — 15,M átmérőjűek. A mellékveséket alkotó sejthalmaz 

 hol el van választva az ivarmirigy alapjától a közbeeső nagy 

 viszerek által (170. ábra), hol összefügg azokkal szakadatla- 

 nul (171. ábra); az utóbbi esetben a főér alsó felszínétől egész 

 az ivarmirigy csúcsáig húzódó hosszú (0*387 mm.) sejtköteg 

 fekszik előttünk. A gomolyokkal a kötegek sok helyen érint- 

 keznek, másutt nem, de az előbbi esetben is mindig élesen kü- 

 lönválasátvák tőlök, a mennyiben a gomolytokok hámjai lapo- 

 sak, a kötegekben ellenben jiagyobbak (12 — 15,í< átmérőjűek) 

 s gömbölydedek, helyesebben mondva sokoldalúak, mint a máj- 

 sejtek ; átmenő alakokat a kétféle sejtek között nem találni. 

 Oldalsó széleiken az ivarmirigykötegek mindig vonalszerű éles 

 határokkal bírnak s néha érintkeznek a csirhámmal, de a leg- 

 többször meghatározható (mint ábráinkban), hogy a köteg és 

 a csirhám között egy keskeny övben másféle szövet (str) van, a 

 mely kevesbbé tömötten csoportosult s valamivel kisebb sejtek- 

 ből áll ; néha egyes nagyobb sejteket is látni ott(opJ, hasonlókat a 

 nagy ivarsejtekhez ; más esetekben az ivarmirigy kötegek belse- 

 jében is előfordulnak olyanok s pedig nemcsak alul, hanem 

 egyesek fenn az alapnál is ; ellenben a mellékvesekötegekben 

 olyanokat nem láttam. A mennyiben a nagy ivarsejtek a köte- 

 gek alapján előbb mutatkoznak, mintsem a köteg vége az ivar- 

 lécz csúcsán a csirhámmal érintkezésbe lépett, ez BRAüN-nak 

 (ir. 15. sz.) azon állítása ellen tanúskodik, hogy a nagy ivarsej- 

 tek (őspeték) utólag a csirhám részéről vándoroltak volna be a 

 sejtkötegekbe. Ellenkezőleg a nagy ivarsejtek egyesei benne 

 feküsznek a sejtkötegekben mindjárt ezeknek első föllépése 

 idején, midőn a sejtkötegek a csirhámmal még érintkezésbe 

 sem léptek. 



Miután az előbbiekben a reptiliák ivarmirigykötegeinek 

 alaki viszonyait megismertettük, kérdés alá esik most, hogy 

 miféle képletek azok s mi a feladatuk ? Ezt két körülményből 

 lehet meghatározni : keletkezésöknek kifürkészéséből és későbbi 

 átalakulásaikból. Minthogy az utóbbi viszonyok későbbi tár- 

 gyalásnak vannak fentartva, figyelmünk e helyen csak az első 

 kérdés megoldására terjed. Több forrás kinálkozik az ivarmi- 

 rigykötegek származásának a levezetésére, ú. m. a Malpighi-féle 



