AZ IVARMIRIGYEK ÉBRÉNTHELYZÉKE. 253 



Hozásából keletkeznek. Ha azután az ivarmirigy jobban kiemel- 

 dik, mint pl. a 171-ik ábrában, akkor ama volt közös eredés 

 nyoraaikép fentartja magát a mellékvesét képező durva sejt- 

 kötegeknek ((sszefüggése az ivarmirigy belsejében létező vázzal, 

 s há az utóbbinak elemei az ivarmirigykötegekké csoportosul- 

 tak, az összefüggés még élesebben szembetűnik. 



Az ivarmirigykötegeknek a mellékvesék ébrényhelyzéké- 

 vel való összefüggése nemsokára közbenövö véredények által 

 megszakíttatik, s kötőszövet halmozódik fel az edény körűi, 

 mire a mellékvese ébrényhelyzéke közbenövő viszerek által 

 hosszanti sejtkötegekbe tagoltatik. 12 — 13 cm. h. sikló-ébré- 

 ny éknél (IX. tábla, 178. ábra) a mellékvese (srn) az ősvesének 

 (c W) az alapján fekszik, elválasztatva az ivarmirigy (gk) alap- 

 jától az ttrös viszér által (ve). A sejtkötegek tömörek, s jól 

 megkülömböztethetők az ősvesének tág üres csöveitől. — Rep- 

 tiliáknál a mellékvese a közeli szomszédságot az ősveséhez to- 

 vábbra is megtartja, s minthogy az ősvese ezeknél az ébrény- 

 élet után a 2-ik életévig megvan (v. ö. 102. 1.), V2— 1 éves gyí- 

 kokban a mellékvese az ősvese proximális darabjának a medi- 

 ális oldalán található (IX. tábla, 179. ábra, srn), a hol a vas- 

 tagabb helyeken jobbról balra 0"3 52, mellűiről hátra 0'240 mm. 

 átmérőjű, kötegei 29 — 48« szélesek, sejtjei átlag 12/< átmérő- 

 jűek, sárga festenytartalmúak, — azért mielőtt Braun e képletek 

 lényegét kimutatta, egyszerűen '^aranysárga testeknek^ nevez- 

 tettek. A mellékvese be van ékelve a mediális oldalán fekvő 

 ondóviszér (ve) és az ősvesecsökevények (c W) közé ; a felüle- 

 tes vizsgálatnál azt hinné az ember, hogy az ősveséhez tartozik, 

 innen van az, hogy Walüeyer ezt az » aranysárga testet, « az 

 ősvese ivarszervi darabjának (v. ö. 234. 1.) s a mellékvese vagy 

 a mellékpetefészek csöveivé átalakuló részének tartotta. Csak 

 Braun (v. ö. 234. 1.) mutatta ki, hogy a kérdéses aranysárga 

 test tulajdonkép a mellékvese, de ő sem ismerte még azt, 

 hogy e képletnek az ivarmirigy vázával, az utóbbinak a proxi- 

 mális végén, közös ébrényhelyzéke van. 



Reptiliáknál az ivarmirigykötegek eleinte durvák, ha- 

 rántmetszeteken csak egy, ritkábban villaalakúlag elágazó két 

 köteget látni, melyek ez utóbbi esetben igen közel a csirhám 

 szomszédságában, oldalsó széleikkel azzal érintkezve, húzódnak 



