254 AZ IVARMIRIGYEK ÉBRÉNYHELYZÉKE. 



le. Ily állapotban találni azokat 12 — 16 mm. hosszú gyíkébré- 

 nyekben. Valamivel idősebbekben, pl. 18 — 20 mm. hosszúak- 

 nál, midőn az összefüggés a mellékvesével közbenött edényágak 

 átlal már megszűnt, a volt durva köteg helyett a vázban több 

 kisebbet találni, pl. 4 — 6-ot, rövidebbet s hosszabbakat is, a 

 melyek igen közel feküsznek egymáshoz a csekély mennyiségű 

 vázban. Már megelőzőleg is (VIII. tábla, 172. ábra), de most 

 még jobban látni, hogy a tömör kötegek falain a sejtek meg- 

 nyúltak, a mi nekik hengeres külemet kölcsönöz. Ezen átala- 

 kulás mutatja, hogy a sejtkötegek oszlás és elágazás által keske- 

 nyebb kötegekre tagolódtak. Ezen időtől kezdve mások lesznek 

 a viszonyok hímekben, s mások a nőstényekben. — 28 — 30 mm. 

 hosszú gyíkébrények hímjeiben az ivarmirigy tele van egy- 

 forma átmérőjű, szabályos, tömör csövekkel, a melyekben két- 

 séget kizárólag a herecsöveket lehet fölismerni, — ezek tehát az 

 ivarmirigy kötegekből keletkeztek ; a csirhám alacsony, a váz 

 igen kevés mennyiségű. — Hasonló korú nőstényekben az ivar- 

 mirigy haránt átmetszete csüllőalakú (VIII. tábla, 173. ábra), 

 a csüllőnek két oldalszélén a csirhám (pp) léczalakúlag meg- 

 vastagodott (öspetepárna, Ureierpolster Braun's), és teli vau 

 csupa megnagyobbodott ivarsejtekkel ; innen kezdve a mirigy 

 csúcsa felé a csirhám alacsony lapos sejtekből áll. A vázban 

 {str) apróbb gömbölyded sejtek vannak, a melyeken felületes 

 megtekintésnél valamely szabályos elrendezés nem tűnik szem- 

 be ; de erősebb nagyításokkal, pontos megtekintésnél látni (a 

 rajznál valamivel fiatalabb ébrényben még jobban), hogy a váz 

 sejtjei szabálytalan halmazokba vannak csoportosulva, a me- 

 lyeket egymástól világosabb utak választanak el. Minthogy 

 minden fiatalabb (15 — 16 mm. hosszú) gyíkébréuyben jelen 

 vannak az ivarmirigykötegek, idősebb (28 — 30 mm. hosszú) 

 nőstényekben pedig csak szabálytalan alakú sejthalmazok for- 

 dulnak elő, kevéssé éles körvonalakkal, elválasztva egymástól 

 laza kötőszövetet tartalmazó világosabb utak által: fel kell 

 venni azt, hogy e szabálytalan sejttömegek az ivarmirigyköte. 

 geknek a származékai, a melyek éles határaikat a váz ellenében 

 elvesztették, — a minek további fejtegetésével a petefészeknél fo- 

 gunk foglalkozni. E helyen az ivarmirigykötegek elemeinek 

 honnan való származása kivan még néhány szót 



