AZ IVARMIRIGYEK ÉBRÉNYHELYZfeKE. 257 



lerajzol, mely hasonlít a mi 171. ábránkhoz. 18 mm. hosszú ébrény- 

 lien a hosszú sejtköteg az ivarmirigy alapjánál, közbenött viszerek 

 által megszakasztatott (minta mi 170. ábránkon). Wei.don a felső dara- 

 bot a mellekvese keregállományának, az ivai*mirigyben fekvő alsó 

 idomtalan darabot a hererecze ébre'nyhelyze'ke'nek mondja. Ezek elle- 

 nében a következő észrevételeim vannak : 



Wkldox nem szól az ivarmirigy vázának a keletkezéséről. Fia- 

 talabb szakokban az ő rajzain (2. 3. ábrák, 4'5 és 8 mm. h. ébrények- 

 ből), a szóban levő sejthalmaz lefelé terjedöleg megtölti a fejlődő ivar- 

 mirigynek összes belsejét s leterjed a csirhámig, melylyel folytonos 

 összefüggésben látszik lenni. De az ebből való levezetésre Wkldon 

 nem gondolt, holott a szoros érintkezés miatt ép oly joggal tehette 

 volna, mint a gomolyhámból. Az idősebb ébrényben (7. ábi-a, 18 mm. 

 h. ébrényből), a hol a kétféle ébrényhelyzék már különvált, az ivar- 

 mirigybe jutott sejthalmazt a csirhámtól elég mennyiségű laza szövetű 

 váz választja el ; hogy ez honnan jutott ide, aiTÓl Weldox nem szól. 

 Az iránt sincs semmi vizsgálat csatolva, hogy miért tartja Weldon 

 az ivarmirigybe jutott sejthalmazt a here csöveinek, vagy a herecsövek 

 mehik i'észének ; mert egy helyen a mellékherét a herével összekötő 

 csövekről, más helyen herereczéről »testicular network«, ismét más 

 helyen herecsövekről szól. Arról pedig, hogy a petefészekben mi tör- 

 ténik a kérdéses sejthalmazzal, említés nem tétetik. — Hogy a mellék- 

 veséket alkotó felső (hátoldali) sejthalmaz a mellékveséknek egyedül a 

 kéregállománya lesz, ellenben a velcállomány az együttérző idegrend- 

 szer részéről származik, e tekintetben Weldon utal BRAux-nak vizs- 

 gálataira, melyek ezen nézetet kétségtelenné teszik. 



Nem kevesbbé hézagosak WeLDox-nak vizsgálatai a tyúkól ille" 

 tőleg. A 4-ik nap előtt nincs nyoma a mellékvesének. - A 4-ik nap 

 közepén az ősvese bel oldalán fekvő laza kötőszövetben 2 — 3 csoport- 

 ban fekvő sejtek jelennek meg, melyek a köi'uyezetböl kerek alakjok s 

 világos magvok által kitűnnek ; ezek az 5-ik napon oszlás által sza- 

 porodnak, de még a 6-ik napon is külön állanak minden szomszéd for- 

 rástól (viszér-endothéltől, gomolyhámtól), a mi miatt Weldox nem tudja 

 első eredésüket megfejteni. .5^/2 napos tyúkébrénybeu egy sejthalmazt 

 rajzol le (17. ábra), távol a főér, hashártyahám és gomolyok falától, 

 ezektől közbeeső csillagos sejtü szövet által elválasztva. Egy 7 napos 

 ébrényben (18. ábra) e sejthalmaz érintkezik a gomolyhámmal és az 

 alsó ürös viszér falával; egy 8 naposnál pedig (19. ábra) sejtkötegek 

 vannak e helyen, szögletes nagy sejtekből állók, szemcsés protoplas- 

 mával és világos maggal. E szerint az r)-ik nap elején az elszigetelten 

 fellépő sejtek szaporodván a 7. napon a szomszéd képletek (visszérfal, 

 gomolyhám) falaival érintkezésbe léptek ; az utóbbi alakban látták a 

 megelőző vizsgálók a mellékvesék első ébréuyhelyzékét, azért vezették 

 le azokl)ól. Tyúknál WEtoov nem tesz említést arról, hogy a mellék- 

 vesék ébréuyhelyzéke az ivarmirigjekével viszonyban volna. 



M. TÜD. AKAD. III. OSZT. KÜLÖN KIADVÁNYA. 1884. I. 17 



