AZ IVAUMIRIGYEK ÉBRÉNYHELYZÉKE. 259 



az első fejlődés alkalmával nem keletkeznek. Pontosan az. ivar- 

 mirigy első fejlődésének viszonyait eddig senkinél sem találom 

 megemlítve. A szerzők, Waldeyer nyomán, hengeres csirhám- 

 ról és gömbölyded sej tű vázról szólnak, a melyeket egymás 

 ellenében éles határvonal választ el. De ez csak a későbbi sza- 

 kokra illik, a midőn az ivarmirigy már jól kiemelkedik, pl. 

 14 — 16 mm. hosszú házinyúl-, vagy 16 — 18 mm. hosszú bá- 

 rányébrényekuél ; ekkor a felszínt borító hám oszlopos elren- 

 dezési! lett s szabatosan különvált a váztól. Fiatalabb, pl 

 12 — 13 mm. hosszú nyúlébrényekben (VIII. tábla, 166. ábra) 

 feltűnő, hogy az oszlopos sejtek a váz ellenében nincsenek oly 

 élesen különválasztva, mint másutt a hámok szoktak ; a legfia- 

 talabb szakokban pedig, pl. 10 — Hmm. h. bárányébrényekben 

 (YIII. tábla, 165. ábra) a felszínen fekvő hámsejtek a váz sejt- 

 jeitől nem, vagy alig külömböznek. A helyes tényálladék fel 

 nem ismerésében, azt hiszem, lényeges szerepe volt a technika 

 tökéletlenségének is, mert csak jól kezelt (v. ö. 15. 1.) s igen 

 finom metszeteken lehet helyes eredményeket nyerni, ellenben 

 már kissé vastagabb metszeteken többé vagy kevesbbé éles 

 határú csirhámrétegnek a látszata keletkezik. 



Ha 10 — 12 mm. hosszú bárányébrények ivarmirigyeinek 

 finom harántmetszeteit erősebb nagyítással nézzük (VIII. tábla, 

 165. ábra, a rajzprizmával pontosan lerajzolva), a midőn azoknak 

 fejlődése épen megindul, úgy először is feltűnik a reptiliákéhoz 

 hasonló, világos protoplasmájú nagyobb ivarsejteknek a teljes 

 hiánya, mászrészt a csirhámnak (es) szabálytalansága s az, hogy 

 nincs éles határa a váz ellenében. A csirhám sejtjei (es) csak- 

 oly szabálytalan gömbölydedek, mint a váznak a sejtjei; külön- 

 féle nagyságúak mind a két helyen (5"4— 8 — 9ju), de a nagyob- 

 bak semmit sem külömböznek a kisebbektől, mindannyian egy- 

 formán színeződnek s halványak. A felszín egyenetlen, több 

 helyen látni párosával vagy hármasával összekapcsolt sejteket, 

 derékszögben elhelyezve a mirigy felszínére, a mi a csirhám 

 sejtjeinek élénk oszlására mutat. A mirigy alapján egy edény 

 (ve) vonul el, s itt laza sejtszövet (str) van az edény hosszában. 

 E körülmények arra mutatnak, hogy a mirigy kezdetleges kö- 

 tőszöveti vázához a csirhámsejteknek élénk burjánozása járul, 

 mert a legtömöttebben vannak sorakozva a sejtek az ivardomb 



17* 



