264 AZ IVAKMIRIGYEK ÉBRÉN YIIjELYZÉKE. 



a váz sejtjei fakópiros színűek s megnyúltak, összeségiik vilá- 

 gosabb utak benyomatát adja az elágazó sejtkötegek között. 

 A színárnyalat külömbsége a kötegek és a váz között nem 

 nagy, s ez is elenyészik, ha a készítmény napokon át állott a 

 lakkban ; oly készítményeken, a hol elzáráskor könnyen fel- 

 ismerhetők voltak, több napi állás után a lakkban csak nehe- 

 zen lehetett látni. 



A legelső, a ki a kötegeket emlösébrényekben látta, 

 Egli volt (ir. 29. sz.), — szerinte azok nyulaknál a 16-dik 

 napon a csirhám részéről burjánoznak be; a csirhám a 

 12 — 13. napon kezd mutatkozni (27 ,« magas), a 13-ik napon 

 38— 54 /i magas lesz, tehát 3—5 sejt magasságú; a 14-ik 

 napon az ivarléczfőtömege hámszerű sejtekből áll; elemi peték 

 mindekkoráig nem jelentkeznek. A szabálytalan hámsejthal- 

 mazok a 16-ik napon csoportosulnak kötegekbe s ezek a 18-ik 

 napon a herecsövekké lesznek. — Balfour (ir. 5. sz.) is elismeri 

 az ivarkötegek jelenlétét, de ő már későbbi szakokról írja le 

 azokat (a 18-ik nap után), s az ősvesecsövek részéről burjáno- 

 zottaknak tartja. — Schulin (ir. 97. sz.) önálló kidifferencziá- 

 lásból származtatja, összefüggés nélkül akár az egyik, akár a 

 másik forrással (csirhámmal és ősvesecsövekkel). 



Részemről az utóbbi nézethez csatlakozom, a fönuebb 

 említett módosítással, t. i. hogy közvetett úton a csirhámból 

 erednek. Az ősvesecsövek • (Malpighi-féle tokok) részéről való 

 beburjánozás bizton kizárható, mert fiatal emlős s emberi éb- 

 rények sorozatos metszetein, az ősvesecsövekkel a sejtkötegeket 

 sohasem látni összefüggésben ; a kötegek az ivarmirígy köl- 

 dökéig nem terjednek, s e helyen köztük meg a gomolyok 

 tokja között lazább kötőszövet fekszik, a melyben ivarmirigy kö- 

 tegek nincsenek. Minthogy így a kötegek közvetetlen eredésére 

 az egyik és másik forrásból hiányoznak a tényleges megfigyelési 

 alapok, nem marad hátra más felvétel, minthogy azok az ivanni- 

 rűjy vázából öndllólag kidifferencziálódnak. Figyelembe véve pe- 

 dig az első fejlődési szakokban a csirhámsejteknek a vázba való be. 

 burjánozását(259. 1.), a forrást, a honnan a kötegek elemei szár- 

 maznak, hajlandó vagyok emlősöknél is úgy, mint a reptiliáknál 

 (v.ö. 244.1.), a csirhámra visszavezetni, — de nem közvetetlen kö- 



