A PETEFÉSZEK. 271 



később tudvalevőleg a görgeteg méhszálaggá (lg. rotundum uteri) 

 lesz : ez által világosan bebizonyodik, hogy a petefészekszálag a 

 görgeteg méhszálaggal együtt egy közös zsinórt alkotnak^ a mely- 

 nek proximális végét a -petefészekszálag, a distális végét a gör- 

 geteg méhszdlag teszik, a kettő közötti összefüggést pedig a 

 méhszarvak közvetítik. A szerzők rendesen csak a görgeteg 

 mébszálagot származtatják a Hunter-féle vezérfonalból, a saját 

 petefészekszálagról nem szólnak (Kölliker, ir. 59. sz., 995. 1.). 

 De ez utóbbinak idetartozása szembetűnően mutatkozik fiata- 

 labb ébrényekeu (pl. a III. tábla 41. számú hím disznóébré- 

 uyeu, a melyhez ily korban a nőstények még hasonlítanak), a 

 hol az ivarmirigy distális végétől a Wolff-féie zsinór (plW) 

 kezdetéhez futó Hunter-féle fonal (ű. n. ősvesei lágyékszálag ; 

 Leistenband der Urniere, Köli.iker) jól szembetíínik (emberi 

 ébrényekben elfedetik a széles méhszarvaktól, azért a 42. és 158. 

 ábráinkon nem látszik), s minthogy a WolfF-féle zsinórtól 

 (leendő méhszarvtól) proximálfelé esik, nem lehet más, mint 

 a petefészekszálagnak az ébrényhelyzéke. Az ősvese lágyék- 

 szálagának szövete, a Wolft-féle zsinór szövetével az ősvese 

 alsó végén egybefolyik, ott kereszteződnek s azután a lágyék- 

 szálag tovább folytatódik a lágyéktájék felé, a köldökütérnek 

 a külső oldalán (úgy, mint pl. a 44. ábrában gHs) , a Wolíf-féle 

 zsineg pedig a köldökütérnek belső oldalán hajlik le az ivarkö- 

 teghez. A kétrendbeli zsinegnek a kereszteződési , illetőleg 

 egyesülési helyét vehetjük határnak a kürt és a méhszarvak 

 között, úgy hogy e helyen mind az ivarcső, mind a sza- 

 lagos készülék jellege és nevei megváltoznak: proximálfelé 

 kürt és petefészekszálag, distálfelé méh és görgeteg méh- 

 szálag vannak. 



A 3-ik hónap elején a petefészkek (VIII. tábla, 158. 

 ábra gls), majdnem a test hossztengelyében feküsznek. gyenge 

 elhajlással oldalvást, magasan a kis medencze bemenete felett, 

 a hasüreg hátulsó falán, az ősvesecsökevényekhez a rövid pe- 

 tefészekfodor útján rögzítve. Kifejlett nőben a mirigyeket a me- 

 denczebemenet alatt találjuk, a széles méhszálag hátulsó fel- 

 színén. A petefészkeknek ezen helyzetváltoztatása, v. ú. n, 

 levándorlása (descensus ovariortim) már a 4-ik hónapban meg- 

 kezdődik s tagadhatatlan, hogy egyrészről a vezérfonal részé- 



