A PETEFÉSZEK. 279 



(op,) másrészt ezektől befelébb fokozatosan nagyobb peték 

 feküsznek (opz), még mélyebben pedig kifejlődött Graaf-féle 

 tüszők következnek (fG). Mindez arra mutat, hogy ama peték 

 a mirigy ormán és oldalfelszínein fejlődtek a csirhám részéről, 

 és innen nyomultak be a vázba, mert fel nem tételezhető, hogy 

 a mirigy ormán fekvő őspeték ellenkezőleg a petefészekfodor 

 szomszédságából vándoroltak e távoli helyre. Később, ha a 

 tüszők fejlődése jobban előrehaladt, a mirigy ormán a csir- 

 hámbau fejlődő elemi petéket többé nem látni. Ilyenkor (IX. 

 tábla, 179. és 180. ábrák, fiatal gyíktól) a petefészekfodor (iho) 

 kétoldalán kiemelkedő párnákban (op) feküsznek a fejlődő 

 fiatal petéknek halmazai (op ésopi), beágyazva egyenkint vagy 

 csoportosan közömbös jellegű kisebb hámsejtek közé, tüsző- 

 hám nélkül. A mirigy többi részén s különösen az ormán, az 

 alacsony sejtü csirhám alatt nagyobb peték feküsznek fov ésfGJ, 

 koszorú alakban körülvéve a Graaf-féle tüszők köbalakú sejt- 

 jeitől. — A petefészek belsejében ez időben kisebb s nagyobb 

 üregeket találni (cv), a melyekről felületes megtekintésnél azt 

 hinné az ember, hogy üres tüszők, a melyekből kezelés közben 

 a peték kihullottak. De pontosabb vizsgálat s különféle fejlő- 

 dési szakoknak áttekintése más eredményre vezetnek. Az üre- 

 gek csak az ébre nyélét után fejlődnek (VIII. tábla 173. ábrá- 

 jában még nincsenek jelen), fiatalabb gyíkokban kisebbek, 

 mint idősebbekben, szabálytalanok, vannak közöttük hosszúkás 

 csőalakúak, és mindannyian alacsony laphámmal fedettek, mi üt 

 a fiatal véredények. Madarak petefészkében is előfordulnak 

 hasonló üregek s ott His (ir. 49. sz., 17. 1.) azokat nyirk- 

 üregeknek tartotta, a mit "Waldeyer is elfogadott. Részemről 

 hajlandó vagyok ezen üregeket a valódi savós üregekhez so- 

 rolni, s homológnak tartom a hüllők petefészkében előforduló 

 nagy üregekkel, melyek módosított alakban, kevesbbé kifej- 

 lődve a reptiliákba is átmentek, s nyomaik a madarakban is 

 megmaradtak. A falaikat borító sejtréteg valódi hám és nem 

 endothél, s származékát teszi a nagy ivarsejtek (v. ö. 242. 1.) 

 útján a mirigy vázába jutott csirhámnak, — tehát azonos a has- 

 hártyahámmal. Minthogy pedig jelenleg tudjuk, hogy a nagy 

 zsigerüreg (coeloma) a bélcsatornának a származéka (entero- 

 coelom, Hertwig 0. u. E., Die Coelomtheorie. Jena'ische Zeit- 



