A PETEFÉSZEK. 289 



Velős kifejezések nyerésére Harz (i. mű) példája nyomán a 

 csüllő csúcsát a petefészek ormának (Scheitel), a petefészek- 

 fodor melletti barázdákat határharázddknak (Grenzfurche) fog- 

 juk nevezni. 



5*5 cm. hosszú leány ébréuy petefészkének harántmetsze- 

 tén (IX. tábla, 191. ábra) már gyengébb nagyítással szembe- 

 tűnik a sötétebben színezett kéreg a mirigy felszínén {op). Ez 

 szabálytalan hámgomolyokból áll, hol tömöttebb, hol ritkább 

 csoportosulásban ; egyes nagyobb sejtek, melyeket a többiek a 

 tüszőhámokra emlékeztető módon körülvennének, egyelőre elő 

 nem fordulnak. A sejtek a kéregövben most még alig nagyob- 

 bak, mint a felszínt borító köbös alakú csirhámsejtek (í?p), s az 

 a nevezetes, hogy az utóbbiban ez idő szerint nem látni az alsóbb 

 rangúak (reptiliák, madarak) elemi petéire emlékeztető világos 

 protoplasmájú nagyobb sejteket, — mindannyian gömbölydedek 

 s protoplasmájok a festőanyagot jól leköti. A mirigy belsejét ez 

 időben az ivarmirigykötegeknek {fs) igen nagy mennyisége lepi 

 el ; igen szorosan állanak egymás mellett, egymástól valamint 

 a kéregövtől világosabb utak által elválasztva. Ezen kötegektől 

 különválasztva, a mirigy köldökében, illetőleg már a petefészek- 

 fodorban (mo) benne, a hámtömegnek egy halmaza fekszik {cH), 

 a melynek jelentőségéről később fogunk értekezni (v. ö. 302. 

 1). A fodron túl a denevérszárnyban (át) az ősvesecsökevények 

 csövei (epo), oldalt pedig a Woltt-féle {d W) és MüUer-féle csa- 

 tornák {dM) vannak elhelyezve. 



Hogy a vázban fekvő ivarmirigykötegek között orsóalakú 

 sejtekből összetett kötőszövetsövények vaunak, arról erősebb 

 nagyítások nyújtanak felvilágosítást. 7'5 cm. hosszú kutya- 

 ébrényben (IX. tábla, 183. ábra) a kéregöv (op) felé gyakran 

 találni az utóbbival párhuzamosan futó sejtkötegeket {fs), 

 míg beljebb kanyarodásaik miatt a metszet rövidebb darabon 

 vagy harántul találta azokat (fs^). Kutyaébrényben e kötegek 

 eleinte nem oly éles körvonalúak, mint a később leírandó többi 

 emlősökben, s egymástól orsóalakú sejtekből összetett lemezek 

 {sti\) által vannak elválasztva ; sejtjeik gömbölydedek, s erősen 

 festődnek. Egy erősebb lemez {str) választja el a kötegeket a 

 kéregövtől (op), mely utóbbinak vastagsága 64 ju volt. Ezen öv 

 csupa fejlődésben levő gömbölyded őspetékbőlállott, szabálytalan 



A M. TUD. AKAD. III. OSZT. KÜLÖN KIADVÁNYA. 1884. I. 19 



