304 A PETEFÉSZEK. 



nyulak, leánymagzatok, a melyekről eddig a legtöbb vizsgálatok 

 tétettek ; mert mindezeknél az ivarmirigykötegek szerepe ke- 

 vesbbé tűnik szembe s a Pflüger-féle tömlőkből igen korán 

 letagolódnak az elemi peték. Leánymagzatokban e körülmények 

 még néhány szót érdemelnek. 



3 — 4 cm. hosszú leánymagzatokban megkezdődik már a 

 csirhámnak szétterjedt (diffus) alakban való burjánozása, és a 

 kéregállománynak beszürödése gömbölyded csirhámelemekkel, 

 illetőleg elemi petékkel (VI. tábla, 118. 119. ábrák csj; a kéreg- 

 állományt képviselő öv ez időben olyan, mint egy aprósejtü 

 rostporcz. 5 — 6 cm. hosszú magzatokban (IX. tábla, 191. ábra) 

 az elemi peték rétege fo^íj keskeny övet képez a mirigy körze- 

 tén, s világos határvonala?) választja el a mirigy belsejét megtöltő 

 nagy mennyiségű ivarmirigy kötegektől (fs). Az elemi peték 

 már ez időben egyes gomolyokba csoportosultak, úgy, mint azt 

 a kutyaébrényekről leírtuk (IX. t., 183. á. ; v. ö. 289. 1.), a csir- 

 hám alatt pedig jelen van a szakadatlan hám alatti peteréteg. 



7 — 9 cm. hosszú leánymagzatokban (IX. tábla, 192. 

 ábra) a petegomolyok megnyúlás által a hosszúkás Pflüger- 

 féle tömlőkké lettek (opj, de ezek kevésbbé szabályos alakúak, 

 mint a kutya és macska hasonnemű képletei. Elemi peték a 

 csirhámban ilyenkor leánymagzatokban époly kevéssé vannak, 

 mint a fiatalabb emlősébrényekben (v. ö. 294. 1.) ; csak újszü- 

 lött s néhány napos leányokban láttam elemi petéliet a csirhám- 

 ban s a csirhám alatt is (úgy, mint a IX. tábla 189. ábráján), 

 mint azt már Schui.in is említi (467. 1.). Waldeyer az ilye- 

 nekről azt állította (ir. IJO. sz., 24. 1.), hogy nem juthatnak 

 bele a tömlőkbe s később elfajulnak, vagy lehullanak, — erre 

 vonatkozó ellenvetésünket a macskapetefészeknél már megtet- 

 tük (296. 1.). A csirhám (ep) 7 |t átm. alacsony hengeres sejtek- 

 ből áll, alattok széthintett módon ugyanily nagyságú gömböly- 

 ded sejtek következnek (hámalatti réteg) , a melyek között 

 egyes nagyobbak (9'2 \i. átm.) kétségtelenül átalakulóban vau- 

 nak elemi petékké. A tömlők felső keskeny végei felérnek a 

 csirhámig, de ritkán találni azzal keskenyebb nyak útján köz- 

 vetetlen összefüggésben (mint pl. a 193. ábrán opjuél), hanem 

 felső végok többnyire csak az ott fekvő aprósejtü hámalatti 

 réteggel (tírj egyesül. A tömlőkben a sejtek már nagyobbak 



