308 Á ÍÍERÉ. 



egy-egy vékony fonal, illetőleg hashártyaredő indul el ; mind- 

 kettő az ivarlécz állományáhól eredéit : az ivarlécznek oly visz- 

 szamaradott részei azok, a melyekben az ivarmirigy fajlagos ■ 

 alkotó részei (ivarmirigykötegek, csirhám) ki nem fejlődtek ; 

 csak annak a kötőszöveti vázából állanak, borítva a zsigerüreg 

 láphámjától. A proximális fonal {Id) felvonul a kürtredő (p/^) 

 folytatásában fekvő ősvesei rekeszszálagboz {Iph] v. ö. 21. 1.); 

 a distális zsineg {gH) az ősvese mediális oldalán levonul ennek 

 az alsó vastag végéig, a liol a Wolíf-féle zsineg {plW) kezdet- 

 részével egyesül, illetőleg vele hegyes szögben kereszteződik, 

 azután az ősvesének bunkós vége alatt a köldökütérnek {mi) a 

 külső oldalán levonul a lágyéktájékhoz (ez a darabja a zsineg- 

 nek a 41. ábrán nincs lerajzolva, de jól látható a 44. ábrán 

 (jH^-néX), a hol a hasfalak szövetével összefügg (nem megy le 

 a borékká átalakuló nagy ivarajkakba, mint azt Wrisbeug, 

 HuNTER, H. Megkel és Oesterreicher hitték). Ezt a zsineget 

 a here distális csúcsától egész a lág yéktájékig Hunier-féh vezér 

 fonalnak nevezik (gubernaculum Hunteri). 



A Hunter-féle fonalat a hashártyának lapos hámjai bo- 

 rítják, s belső állománya eleinte nyujtványos és csillagos sejtü 

 ébrényi kötőszövetből, később sok harántul csíkolt izomrostból 

 áll. Bramann egy újabb értekezésben (Beitrag zur Lehre von 

 dem Descensus testiculorum und dem Gubernaculum Hunteri 

 des Menschen. Archiv f. Anat. u. Entwicklg. 1884.) különösen 

 kihívja a figyelmet arra, hogy a vezérfonal 3 hónapos emberi 

 ébrényekben még nem függ össze a mellékherével, hanem az 

 ondóvezérrel (i. mü, 319. 1.), csak a 4-ik hónapban jő a mel- 

 lékhere s here distális csúcsával érintkezésbe és legnagyobb 

 fejlettségét a 6-dik hónap közepén vagy végén éri el, a midőn 

 3 — 8 mm. hosszú, 2 — 4 mm. széles kúpalakú tömlőből áll, alap- 

 jával fölfelé, csúcsával a lágyékcsatorna felé irányítva ; kéreg- 

 állománya harántul csíkolt izomköpenyből, belseje ébrényi 

 kötőszövetből áll, az előbbi a ferde hasizmokkal, az utóbl)i a 

 lágyékcsatornán áthaladva a külső ferde hasizom bőnyéjével 

 függ össze ; e szerint a vezérfonal nem üres, mint azt sok szerző 

 régebben hitte (Camper, Pott, Langenkeck), hanem kezdettől 

 fogva tömör egy képlet és hasonlít a rágcsálók vezérfoualáli(»z. 

 ha azoknak heréje az ivarzás idején a hasüregbe felszáll. 



