A HERE. ÍM l 



tartható a uövési külömbözetekből levezetett fejtegetés, páro- 

 sulva a vezérfonal belsejében levő ébrényi kötőszövetnek zsugo- 

 rodásával, a mit már Megkel Fr. a hegszövetekben bekövet- 

 kező zsugorodással hasonlított össze. A petefészeknél a leván- 

 dorlás magyarázatára a növési külömbözet felvétele elég volt 

 (v. ö. 272. 1.), mert a petefészek később is a zsigerüregbeu ma- 

 rad, csak lejebb helyezkedik. Ha e magyarázat a herére nézve is 

 kielégítő volna,'akkor a herét ama növési külömbözetek bekövet- 

 kezése után szintén a medenczeüreg hátulsó falán kellene találni, 

 a mi azonban csak kivételesen fordul elő (kryptorchysmus). Nős- 

 tényben a vezérfonal kifejlődése az ivarszervek növésével arányt 

 tart, azaz a fonal tömegesebb lesz és meghosszabbodása közben a 

 petefészekszálaggá és a görgeteg méhszálaggá alakul át (v .0.2 70- 

 1.) ; a fonal megnagyobbodására talán az ivar csöveknek hatal- 

 masan kifejlődő izomzata szolgál ingerűi. Hím ivarban e tényező 

 ylesik, azért a vezérfonal növése a 6-ik hónaptól kezdve nem 

 tart lépést a medencze növési viszonyaival, — azaz aránylag 

 véve megrövidül, míg a medencze kiterjed. Azért a here az 

 ősvese húgyszervi részének elcsenevészése után közelebb helyez- 

 kedik a hasfalakhoz, melyeknek ferde izmaival a vezérfonal 

 harántul csikóit izomzata összefügg; de e lehelyezkedést nem 

 tevőleges levándorlás által teszi, hanem a medenczei résznek 

 feléje való felnövése által. Ha így a here a hüvelyes nyujt- 

 ványhoz érkezett, mely ez időben még igen csekély horpályból 

 áll, a további elhelyezkedésére elő van írva az út. A mennyiben 

 ugyanis a vezérfonal distális vége a hüvelyes nyujtvány oldalsó 

 falán húzódik le, kéregrésze a hasfalak izomzatával, belseje 

 pedig a lágyékcsatornán keresztül a szeméremcsonttal s a külső 

 hasizom bőnyéjével erősen összefügg : a here a vezérfonal kötő- 

 szöveti részének zsugorodása közben először a hüvelyes nyujt- 

 ványnak az oldalsó falára, azután a fenekére jut, a mi közben 

 a fonalnak kötőszövetből álló belsején keresztülcsúszik ; s ez 

 alkalommal o, fonalnak, kéregállományát, mely harántul csikóit 

 izomzatból áll, maga elé íwremZi ,• ha azután a here a lágyék- 

 csatorna külső nyilasán túl érkezett, a kifüremlett izomköpeny- 

 böl a hererázó izom lett. Bramann (i. mű, 330. 1.) úgy találta, 

 hogy a levándorlás nem egyidejűleg történik mind a két herén, 

 hanem a legtöbb esetben a baloldali kezdi azt meg, a mit a 



