314 A HERE. 



tényéknél, s Ijenue föllépnek az- elemi petéknek megfelelő na- 

 gyobb sejtek, melyek a csirhámig nőtt szelvényköteg (ivarmi- 

 rigyköteg) csúcsával érintkezésbe lépnek, mire a nagy ivarsejtek 

 a szelvénycsövekbe bevándorolnak. Akkor azután a herecsö- 

 vekké átalakuló szelvénykötegek kétféle alakelemeket tartal- 

 maznak : az ősvese Malpighi-féle tokjának hámja részéről szár- 

 mazott saját sejteket s a csirhám részéről bevándorolt nagy 

 ivarsejteket, a mely utóbbiak, nagyobb voltuknál fogva, egy- 

 ideig amazok között jól felismerhetők. Hogy a nagyobb sejtek- 

 nek mi a sorsuk, azt Braun egész bizton nem tudta eldönteni, 

 de valószínűnek tartja s arról rajzokat is közöl, hogy azok az 

 ondóképező sejtekké lesznek (spermatoblasta). 



Mi a föntebbiekben kimutattuk (v. ö. 242. 1.), hogy kü- 

 lömbséget kell tenni a csirliáml)an korán fejlődő nagy ivarsejtek 

 s a jóval későbben föllépő elemi peték között. Az előbbiek 

 minden ébrényben (hímekben is) kifejlődnek a közömbös ivari 

 állapot idején; az utóbbiak későbben keletkeznek az őspe- 

 tepárnán — egy olyan képleten, mely a reptiliák nősté- 

 nyeire jellegzetes. Miután azonban nőstényeknél elemi peték 

 nemcsak az őspetepárnán, de egyebütt is képződnek egy rövid 

 ideig a csirhámban (v. ö. 278.1. és VIII. táblán 177. ábrát), ez 

 megmutatja azt a módot, a mely szerint hímekben is bevándo- 

 rolnak nagyobb csirhámsejtek a here vázába, illetőleg a here- 

 csövekké átalakult ivarmirigykötegekbe. Ez utóbbiak a hímek- 

 ben megtartják éles körvonalaikat s herecsövekké alakulnak 

 át. Idősebb gyikébrények heréjének hosszmetszetein (VIII. 

 tábla, 172. ábra) az ivarmirigykötegek (illetőleg most már 

 herecsövek) egymással párhuzamosan futnak a levélalakú kes- 

 keny ivarmirigyben; falaikon hengeres sejtek, belsejükben pedig 

 gömbölyded elemek vannak; az előbbiek jól festődnek, az 

 utóbbiak gyengén. Ha valahol, úgy az utóbbiakban (t. i. a here- 

 csövekben fekvő nagy gömbölyű sejtekben) kell a csirhám részé- 

 ről bevándorolt elemi petékkel homológ képleteket keresnünk, 

 mert fiatal gyíkok heréjének finom haráutmetszetén (IX. tábla, 

 196. ábra) feltűnően hasonlítanak az elemi petékhez (ov). Sőt a 

 harántul megmetszett csövek (196. ábrán fenn) majdnem oly 

 képet adnak, mint a fiatal Graaf-féle tüszők, falukon a sötéten 

 színezett ttiszőhámoknak megfelelő kisel)b (3 "7 \i. átm.) henger- 



