A llÉRtí. 3lt 



kettesével vagy hármasával amazok között, sőt szétszórva a 

 csöközti herevázban is (197. ábra, ouj). Már most tekintetbe 

 véve azt, hogy hasonló képletek a reptiliáknál is előfordulnak 

 (v. ö. 249. 1. és IX. tábla, 196. ábra), s ez utóbbiaknál jobban 

 kimutatható e nagy sejteknek a csirhám részéről való származása 

 és bevándorlása az ivarmirigykötegekbe : mi sem áll közelebb, 

 mint felvenni azt, hogy emlősöknél is ajiatal herecsövekben elő- 

 forduló gömbölyű nagy sejtek a csirhámból származtak^ s ho- 

 mológok a nőstények elemi petéivel. Ezt annál is inkább tehet- 

 jük, mert fiatal emlős (bárány) ébrények heréjének finom 

 harántmetszeteiu a csirhámnak burjánozása világosan mutat- 

 kozik, bár elemi petéknek megfelelő nagyobb sejtek a csir- 

 hámban nem látszanak. De ez nem zárja ki a burjánozás- 

 ból keletkezett elemek bejuthatásának lehetőségét, mert na- 

 gyobb elemek eleinte az emlősök nőstényeinél sem képződnek 

 benn a csirhámban, hanem csak akkor, ha a hámalatti pete- 

 (Wbe vagy Pflüger-féle tömlőkbe jutottak (v. ö. 290. 1.). 



Egy fontos kérdéssel állunk szemben, a midőn a here- 

 csövek keletkezési módját akarjuk megállapítani , melynek 

 megoldása már oly sokat foglalkoztatta a búvárokat. Három 

 forrásra lehetett gondolni : az ősvesecsövekre, a csirhámra és 

 önálló kidiíferencziálásra. 



A cm-hámból való keletkezés felvételére a uöi ivarmirigyekkel 

 való homológia indította leginkább a búvárokat. Boknhaüpt (ir. //. sz.) 

 tyúknál a herecsöveket (ill. ivarmirigykötegeket) az 5-ik napon az 

 ivarmirigyet borító hashártyahámnak kötegek alakjában való beburjáno- 

 zásából vezette le ; hogy belőlük ondócsövek lesznek, az csak a 8-ik 

 napon ismerhető meg. Egli (ir. '29. sz., 55. 1.) körülbelül hasonló né- 

 zeteket nyilvánított, a ki a herecsöveket a 15-ik napon a felszini-ől 

 benőtt hámbimbókból vezette le, melyek a 16-ik napon oudócsator- 

 nákká átalakulnak. 



E nézettel ellentétben mások a Wolf-féle csüveh benövéséböl az 

 ivarmirigybe vezették le a herecsöveket, támogatván e uézetöket külö- 

 nösen azzal, hogy az első herecsövek az ivarmirigy köldökében a here- 

 fodor proximális végének a szomszédságában kezdenek mutatkozni. 

 Bővebben Wai.deyek fejtette ki e nézetet, hozzája csatlakoztak Köi.- 

 i.iKKR, Serxoff és Br.vun (v. ö. 235. 1.), Wai.deyeh (ir. 119. sz.) azt 

 hiszi, hogy a benövés az ősvesecsövek (ősvese ivari része) részéről tör- 

 ténik ; 7 napos tyúkébrényben a here tömött vázból és egyes rövid tömör 

 csövekből áll, melyeket mindig a szervnek háti és oldalsó részén látott 

 először, bár ezek az ősvesecsövekkel direkt összefüggésben, megjelené- 



