:j28 IVARMIRIGY-FÜGGELÉKEK. 



kaja egy bolygó ondóeflényt (vas aberraiis) tartalmazhat, mely össze- 

 függ a mellékhere csöveivel, e's ondó is lehet benne (spermaíocele), 

 azért a Morgagni-féle rívókat egy felső Wolff-féle csö csökevéuyének 

 tartja. A mellékherén ülő nyeles rivókát a MüUer-féle csö proximális 

 részére vezette vissza, mely tévedése azért megbocsátható, mert akkor 

 azt hitték, hogy a Müller-féle csö proximális vége eleinte vakon kez- 

 dődik, 8 csak utóbb hasad ki a hasüreg fehí ; ama kihasadás be nem 

 következése elég oknak látszott a nyeles rivókának a Müller-féle cső- 

 ből való származtatására. 



A női ivarfüggelékekröl RoKiTANSKY-tól bírjuk a legpontosabb 

 magyarázatokat (Ueber accessorische Tubarostien und über Tubaran- 

 hange. Alig. Wiener medic. Zeitung. 1859. Nr. 32ésLehrbuch d. path. 

 Anat. 3. Auflage. Bd III. S. 434.) ,a ki azokat a kürt tölcséréhez való 

 hasonlatosságuk xma.itkiirtalokúfvijfjelél-elcnf'l: (tubaartige Anhange) ne- 

 vezte el,- bár nem a Müller-féle csőből, hanem az ösvesecsöveknek a 

 mellékpetefészekbe jutott csökevényeiből származnak. Ezen csövek 

 eleinte a széles méhszálag savós lemezeitől boríttatnak, de egyeseknek 

 végei később a környező kötőszövettel s edényekkel együtt a savós 

 lemezen túlemelkednek, s a csövek vak végeinek utólagos kihasadása 

 (Dehiscenz) által a zsigeiúireg felé, ezzel nyilt közlekedésbe lépnek ; a 

 repedés egyenetlen széleinek kihajlása és redőkbe szedése által kelet- 

 keznek a kürttölcsérhez hasonló rojtok. 



A hím ivarfüggelékek egyes szerzők részéről különféle értelme- 

 zésben részesültek. Flkischl (1871-ben, ir. 31. sz.) a Morgagni-féle 

 (nyélnélküli) rivókát a petefészekkel homológ szervnek tartotta (ova- 

 rium masculinum), mely nézethez Krausk is csatlakozott (Handbuch d. 

 Anatomie. Bd I. 1876., S. 265.), bár a rivóka felszínét borító csilló- 

 hám e felvételre nem látszott alkalmasnak. Ezt, és a vízben kifeszített 

 rivókának a kürt tölcséréhez való hasonlatosságát figyelembe véve, 

 Wai.deyeu 1876-ban (ir. 120. sz., 278. 1.) Fleisciil nézete ellen nyi- 

 latkozott, s a nyélnélküli rivókát a Müller-féle csö proximális végére 

 vezette vissza, tehát homológnak tartotta a kürttölcsérrel (pavillon). — 

 K01.T.1KKR (ir. Ő.9. SB., 984. és 987. 1.) pontos fejlődéstani vizsgálatok 

 híjján tartózkodik a magyarázattól, s az ivarfüggelékek közül néme- 

 lyeket, pl. a kürt végén előforduló nyeles rivókát kóros származásúnak 

 mond; a mellékhere fején előforduló bolygó-edényekről (i. mü, 985. 1.) 

 úgy nyilatkozik, hogy azok talán a heréből kinőtt, s a WolfF-féle 

 csatornával egyesülésbe nem lépett ondócsövekböl keletkeztek. 



Emlősállatoknak függelékes képleteiről már régebben tettek 

 észleleteket; Mascagni 1800-ban említé (Atti deli' Acad. delle Science 

 di Siena. 1800. Vol. III. p. 201 — 209.), hogy ökörnél a kürttölcsér- 

 hez hasonló képletet talált, s ezt a hermaphroditaság lehetőségének 

 érdekében értékesítette. Újabb észlelők közül említést érdemel Lokwk 

 (ir. 70. sz., 16. 1.), a ki egy 10 ctm. hosszú nyúlébrényben a kürt- 

 tölcsérhez hasonló rivókát írt le, a melynek származásáról a magya- 



