334 IVARMIRIGY-FÜGGELÉKEK. 



golni, a mely hivatva lesz a kürt izom- és kötőszöveti falát 

 képezni. Még magasabb (proximálisabb) metszeteken (119 — 

 120. ábrák), melyek a petefészek (ov) felső végét találták, ez 

 utóbbi a köldöke helyén (mo) széles összefüggésbe lépett az 

 ősvese proximális végéből származott csökevénynyel (c W), de a 

 MüUer-féle cső (dM) az ősvese mesodermális állományából 

 keletkezett szabálytalan s idomtalan nyujtványok (fb) hátulsó 

 felszínén nyílik szabadon, a mely nyujtványok kétségtelenül a 

 kürtrojtok első fejlődési szakait képezik (v. ö. 159. 1). 



Egy megfelelő korú íiú-ébrényben az ivarkészülék viszo- 

 nyai (III. tábla, 130 — 133. ábrák), a most leírt leány magzaté- 

 val sok megegyezést mutatnak. A here középtájékából vett 

 metszet (130. ábra) hasonlít a petefészek közepéből vett met- 

 szethez (117. ábrához). A petefészekkel homológ here {tes) 

 összefügg a rövid herefodor (mo) útján az ős vesével (c W, mellék- 

 here leendő fejével), mely a szűk ősvesecsöveken (t W) kívül 

 egyes tágabb csöveket és Malpighi-féle gomoly okát (glm) is 

 tartalmaz ; a szűk csövek inkább az ősvese háti felszínén, a 

 gomolyok a hasi felszínén (a herefodor szomszédságában) 

 feküsznek; az egész képlet pedig majd mindenben hasonlít 

 a leánymagzat mellékpetefészkévé alakuló ősvesecsökevények- 

 hez (117. ábrában cH^-hez). Az ősvesétől oldalvást kinyúló 

 kürtlécz szabad szélén foglaltatik a MüUer-féle cső (dM), bel- 

 jebb a Wolff-féle csatorna (d W), fekvésöket illetőleg megegye- 

 zően a leánymagzat hasonnevű képleteivel. Azon kötőszövetle- 

 mez, mely a Wolff- és Müller-féle csatornákat, s ezektől befelé né- 

 hány szűk ősvesecsövet tartalmaz, homológ a leánymagzat dene- 

 vérszárnyával, csakhogy fiúnál a uyujtványnak az a része, mely- 

 ben a Müller-féle cső van, vékonyabb lett, a mi viszonyban 

 van a Müller-féle csőnek megindult elsorvadásával. — Egy 

 proximálisabb metszet (131. ábra, mely kb. megfelel a leánymag- 

 zat 118. ábrájának), tartalmazza az ősvese (cW) szűkebb csö- 

 veit, a Wolíf-féle csatornát (d W) és Müller-féle csövet (dM) ; 

 az utóbbi e helyen még üreggel bírt, tehát kevesbbé elsorvadt 

 állapotban volt, mint distálfelé. A 132 — 133-ik ábrák a here 

 proximális csúcsát találták (megfelelnek a leány magzat 119 — 

 120. ábráinak); bennök az ősvesecsöveknek már nyoma sincs, 

 de megvan az ősvese proximális végéből származott meso- 



