IVARMIRIGY-FÜGGELÉKEK. í535 



blastos szövet, utánozva a leánymagzat kürtrojtjaihoz hasonló 

 alakokat (fh), a melyek között a hengersejtekkel fedett Mül- 

 ler-féle cső {dM) szabadon nyílik. Ezen lebenyes képlet a here 

 felső csúcsán, alakra nézve mindenben megegyezik a leány- 

 magzatban hasonló tájékon fekvő testtel (120. ábrában fb), 

 csakhogy valamivel kisebb. Minthogy pedig leáuymagzatok- 

 ban a Müller-féle cső szabad végét környező darabból a kürt- 

 tölcsér lesz : kétség nem foroghat fenn az iránt, hogy a íiíi- 

 magzat hasonló eredésü és alakú képlete szintén nem lehet 

 más valami, — azaz a Morgagni-féle rivóka egy hím kürttölcsér 

 (ampulla tubae masculinae), a melynek hámcsöve a Müller- 

 féle csőnek, a hámcső nyilasát környező idomtalan nyujtvá- 

 nyok pedig a kürtroj toknak felelnek meg. 



Ez ellen felhozható azon ellenvetés, hogy a Morgagni- 

 féle rivókának a Müller-féle csőből levezetése nem fejti meg 

 a benne néha előforduló bolygó-edényt, mely a mellékherecsö- 

 vekkel is közlekedhetik, sőt ondót is tartalmazhat ; máskor az 

 edény szabadon nyílik a rivóka felszínén s azért Roth (i. m., 

 65. 1.) azt a herekúpokkal homológ csőnek tartotta. — Néze- 

 tem szerint e dolog könnyen megfejthető. Hogy a bolygó 

 edénynek az ősvesecsövek csökevényéből kell erednie, az iránt 

 kétség nem lehet és nem is fogja senki ennek a hámcsövét a 

 Müller-féle csőre vonatkoztatni, mert ama bolygó-edény jelen- 

 léte mellett mindig megvan a rivóka állományában a szaba- 

 don a hasűrbe nyiló Müller-féle cső hámborítéka is (E,oth a 

 4-ik ábráján mindakettőt lerajzolja). Ily esetekből tehát nem 

 az következik, hogy a Morgagni-féle rivóka egy szelvénycsőből 

 ered, hanem, hogy jelenvan a Müller-féle cső proximális végé- 

 ből keletkezett rivóka kötőszöveti falában egy ősvesecső is. 

 Ebben mi különöset sem láthatunk, ha tekintetbe veszszük azt, 

 hogy fiatalabb ébrényekbeu a Müller-féle cső hasüri nyilasá- 

 nak közeli szomszédságában egyes szűkebb ősvesecsövek feküsz- 

 nek (úgy, mint pl. 131. és 132. ábrákban). Később e helyen 

 az ősvesecsövek rendes viszonyok között elcsenevésznek, de 

 egyesek közülök fentarthatják magokat, s akkor, miután a 

 kürtlécznek mesoblastos szövete e helyen mindenestül átmegy 

 a Müller-féle cső (Morgagni-féle rivóka) kötőszöveti vázának 

 a képezésébe : a dolgok természetszerű folyománya hozza ma- 



