IVARMIRIGY-FÜGGELÉKEK. 339 



móretekhez véve igen erősen vannak kifejlődve ; egyesek közű- 

 lök bunkós és nyujtványos alakúak, úgy hogy igen valószi. 

 nűnek tartom, hogy egyes ktírtrojtokból is keletkeznek rivókák, 

 nevezetesen a rojt os alakúak, melyekben cs illóhámmal fedett c.9ö- 

 vek nincsenek. ^) Ez megfejti azon észleletet is , hogy rajtok 

 /sokszor csillóhámot találni^ mely a Mnller-féle csö hasüri nyi- 

 lasa körüli hengerhámnak a származéka (v. ö. 159. 1.). 



Némi magyarázatot igényel még az ivarfüggelékek csil- 

 lószőfös hengersejtekkel fedett üregrendszerének a savós hár- 

 tyán való szabadon nyilasa. A Morgagni-féle rivókánál ez 

 megfejthető, — csak a többiek kivannak magyarázatot. Ha 

 RoTH-nak fentemiitett magyarázata, hogy az ivarfüggelékek 

 a zsigerüreggel eredetileg nyilt egyesülésben levő szelvénycsö- 

 vekből (szelvénytölcsérekböl) keletkeznek, helyes volna, úgy a 

 dolog egyszerű megoldást nyerne. Fiatalabb ébrényeknél már 

 említettem (v. ö, 60. és 65. 11.), hogy az ilyesmire támpontokat 

 nem nyertem, s most idősebb ébrényekről is tagadó értelem- 

 ben nyilatkozom. 3 — 4 hónapos leány- és fiúmagzatok soro- 

 zatos metszeteit gondosan átvizsgálva, határozottan mond- 

 hatom, hogy a hasüregbe szabadon nyiló ős vesecsöveket soha- 

 sem láttam (a VI. táblán a 109—120. ábrák, 121 — 128. ábrák, 

 130 —133. ábrák ily teljes metszetsorozatokból választat- 

 tak ki, — s ezenkívül is számos ébrény metszetsorozatait meg- 

 vizsgáltam). Ez azt bizonyítja, hogy az ivarfüggelékeknek 

 zárt ősvesecsövekből (bolygó- edényekből) kell származniok, de 

 akkor azok üregének a savós üregbe szájadzása csakis a gomoly 

 utólagos kihasadása által keletkezhetik. Azért még mai nap is 

 RoKiTANSKY-tól a mellékpctefészek (kürtalakú) függelékei- 

 nek keletkezéséről adott magyarázata (v, ö. 328. 1.) az egyedül 

 elfogadható. Az ily kihasadásra valószínűleg folyadék felsza- 

 porodása adja a megindító mozzanatot, a gomolylyal össze- 

 függő ősvesecső végén ; a kihasadási hely czafatössága vagy 

 simább volta szerint fognak a RoTH-tól leírt (v. ö. 329. 1.) 



*) Roth 3-ik ábráján is látni a kürtrojtok folytatásában fekvű füg- 

 gelékeket ; — az ivai-függelékek e fon-ásból való fejlődésének lehetí)- 

 sége elkerülte Roth figyelmét. Pedig Mkrkkí. már 1856-ban bnrjánozó 

 kürtrojtokból vezette le a mellékpetefészki függelékek egy részét (ir. 73. 

 sz.. 11. 1.). 



