340 IVARMIRIGY-rÜGGELÍlKEK. 



rojtos vagy tölcséralakú mellékpetefészki függelékek kelet- 

 kezni. Az átmenő alakok is azt mutatják, hogy itt azonos 

 képletekkel van dolgunk, a melyek fejlődésére hasonló elő- 

 idéző okok vezettek. A kihasadás után, a kehelylyé vagy kürt- 

 rojtokká átalakult képletek belfelszinén visszamarad az ősvese- 

 csövek csökevényeiből származó hengeres csillóhám, — a külső 

 felszínt s a nyelet a hashártya-üregnek laphámja fogja bo- 

 rítani. 



Nem minden ivarfüggelék vezetendő vissza ősvesecsö- 

 vekre, egyesek hözülök a nőnemben a Wolff-féle csatornából is 

 származhatnak. Ha kifejlett nőknek denevérszárnyát a vilá- 

 gosság elé kifeszítjük, úgy sok esetben a mellékpetefészek fésű 

 alakú csöveit a kürttel párhuzamosan futó csatorna által lát- 

 juk egyesítve (a 200. ábrában is megvannak ennek nyomai). 

 Már fekvése mutatja, hogy ez csak a Wolff-féle csatorna 

 felső proximális végdarabja lehet, tehát megfelel a csökevényes 

 Gartner-féle csatorna proximális végének. A csatorna néha 

 vastagabb, mint a tőle többé vagy kevesbbé derékszögben 

 elinduló mellékpetefészki csövek, kissé hullámzatos vagy egyen- 

 letes lefutású, és a kürtnyílás felé a tőle elinduló utolsó mel- 

 lékpetefészki csőnél rendesen vakon végződik. De nem mindig 

 van ez igy. Egyes esetekben a mellékpetefészek végétől egy 

 szűkebb cső indul el, párhuzamosan futva a kürttel, s ennek 

 hasűri nyilasa felé vonul, a melynek szomszédságában a dene- 

 vérszárny lemezei között vakon végződik, vagy mint Roth 

 ritka esetekben észlelte, a kürtrojton (fimbria ovarica) szaba- 

 don nyílik ; iránya egyenes, néha itt-ott rövid oldalágakat ad. 



Ezen ú. u. kürt-meUékpetcfészki (tubo-paro varialis) csa- 

 tornát RoTH a férfi Morgagni-féle rivókájában fekvő bolygó 

 edénynyel tartja homológnak, s nyitva maradt szelvénycsőre 

 vezeti vissza. Én a szóban levő képletet a Wolff-féle csatorna 

 proximális csökevényének tartom (nem egy ősvesecsőnek, mint a 

 többi csökevényes képleteket). Igaz ugyan, hogy a csatornának 

 a hasüi'eggel való közlekedése e nézetnek ellentmondani lát- 

 szik, — de e körülmény a többi viszonyok figyelembe vételével 

 nem lényeges. Nézetemet azzal támogatom, hogy a tubo-paro- 

 variális csatorna a kürttel párhuzamosan futó mellékpetefészki 

 cső folytatásában fekszik, mely utól)binak a Wolff-féle csator- 



