12 



Consistorio förleden freddag, då facultas philosophica lofwade ett 

 rum praenumerando eller 600 och Facult. Theologica lofwade dito till 

 hälften; at jag hoppas åtminstone få den dosis, som af Hr Doc- 

 toren sielf är ordinerad, full, fast jag skall tigga den samman. 

 Jag har giort för min dehl altså, hwad jag kunnat, och skall 

 räckna mig lyckelig, om jag för min ringa wälmening slipper up- 

 bära et afwogt sinne, som af Professor Kalm, den jag tient 100:de 

 gånger mer, men nu samblar full skiörd af hans mer än owettige 

 bref, lik som äfwen Baron Bielke^ skär. 



Observationem om Pinna älr Perna är ganska remarquabeh 

 jag wet ingen, som där om något märkt, sedan Aristoteles lefde, 

 som uti sine quaestionibus de generatione aequivoca frågar, hwar- 

 före concha TcCvvri skall producera en Cancrum sui custodem; ingen 

 wet, hwad sådant betydt, för än Hr Doctoren. 



Loefling har utgifwit sin disputation de gemmis arborum, och 

 en annor ^ Pan suecicum äller hwilke örter ätas och ej ätas af Pe- 

 coribus. Lars Montin^ kommer nu med Disputationen Splachnum 

 äller Parasoll mossan, seu musc. norveg. umbraculo ruberrimo 

 Petiv., den han funnit nog i Lappland, hwar ifrån han kom i 

 höstas; en annor ^ kommer de seminibus Muscor., som jag nys up- 

 funnit, hwilka äro utan tunica och cotyledones nudo corculo, ty 

 de germinera straxt i fuchtigheten. 



Bibliothecarien Norrelius^ dog i juhlhelgen; med. studiosus 

 Auriwillius^® D. Rosens tillkommande måg, fick Bibliothecariatet, 

 och är LifMedicus. nytt älliest intet. 



En Dalibard^^ har utgifwit Floram Parisinam och en Professor 

 i Holland ^^ utgifwit institutiones äfter min methode uti fundamentis 

 Botanicis cum figuris asneis. 



Prof. Kalm blifwer ännu ute till åhr 1754; många fröen sände 

 han mig i höstas, fast en hop woro skämde. 



Gancellierådet Garleson har nu wist Eder den största tiensten, 

 som bör altid hållas i heligt minne. 



Prof. Celsius beder, at om Hr D:ren kan komma till swarta 

 hafwet, till moeotiska hafwet, frågas äfter Alanerne, som bo där 

 i nägden åt öster, äller om andra där boende folkslag äga några 

 antiquiteter, som kunne illustrera wåra swänske antiquiteter och 

 äldre historia; om där är något folk som talar likt swänskan äller 

 gothiskan; om Odens namn är där bekant äller Tors, om der 

 finnas Runstenar äller dylika bokstäfwer. 



