29 



Nileus flödande, hwilcket man med ritla kan kalla et Naturens under- 

 wSrk, underhtelpt af konsten. Det artigaste ir, at Egyptiska flUten ha 

 at tacka wAra Nordiska berg fOr sin fruktbarhet, och fölgakteligen landet 

 för «n lycksalighet Delta Sr en sak, som utan twifwel intet Ir obe- 

 kant för wåra Physici, emedan den ftr alimänt Srkänd bland Egyptens 

 wisa, hwilka hafl det från sina mSstare genom många leder. Deras sats 

 &r, at watnel, som årligen öker Nilen, stiger op från jorden wid dess 

 norra pol, förwandlas til skyar och reser sålunda, når desse ha fogelig 

 wind Ofwer Europa och Africa, tnda til Bfontes Lunse i .£thiopien, 

 hwarest det faller ned i regn, rinner i ymnoghet ut för berg8klipp(Hnia 

 och samlar sig i Nilen, som der har sit ursprung, och nedan för dess 

 fall, ledes genom Canaler öfwer hela Egypten eAer de gamla Egyptiers 

 vrisa anstalt. Sådan år meningen om Nilens flödande hos dem af Egyp- 

 tiema, som tro sig ha någon insigt i Naturen, af hwilka hår ånnu finnas 

 några, som härstamma ur Arabiska Scholan. 



Jag har tyckt detta wara wftrdt at omröra, sådant som jag det 

 fått och wil lemna andra anledning at efterspana, om någon nyttig un- 

 derråttelse kan håmtas hårifrån, i en sak som år utom min cirkel. 



Jag blir håldre wid det mig tilkommer, och omtalar del som Bo- 

 taniken kan wånta til sin förökning eller uplysniog från E^pten. 



Om detta har jag nu en helt annan idet*, än Alpinus' gaf mig i 

 Swerje. Denna Auctor gaf mig de tankar, at jag i Elgypten skulle finna 

 en Botanisk skattkammare, men del år intet så. Egypten frambringar 

 rått få wäxter af sig sielf. Det masta, som här finnes af vegetabilier 

 och del som af Alpinus är anteknat, är här planterat, och uuderhålles 

 med mennisklig hand. Man finner altså här en Flora Oeconomica, som 

 ofelbart år en af de rikaste under solen. En ymnighet af spannemål, 

 hwete, korn. bönor odi linlsor, en rikedom af Ris, en öfwerflöd af Lin, 

 som detta land årligen frambringar, intyga detta, jämte den myckenhet 

 af Jndigo, Safllor, Dadlar, Gassa odi Senna, hwarmed landet riktar 

 sina besitlare. Landets, och årstidemas beskaffenhet år sådan, at den 

 intet tillåter många plantas spontaneas framkomma, bwarom jag hoppas 

 om den Högste så tådies, få utförligare meddela mina anmlrkniogar 

 med Hr. Archiatem en annan gång. 



Av alt det hår pUoteras har jag samlat blommor och frön, och idt 

 det jag funnit wildt, har jag anteknat, beskrifwit och samlat. 



Det masta, som förnöjer mig af det, jag funnit hår i wixtrikel, Ir 

 den kundskap jag inblmUt om Dadeltrldet och Cycomonis, twione 

 wåxto-, som allena kunde förtiena en Botanists resa til Egypten. 



