30 



Om det förra har jag med lämmelig lätthet samlat alt det, som hör 

 til dess fullkomliga känning, men det sednare har gifwit mig så mycket 

 mer möda: det är et träd, som til sin Fructification, sin art at wäxa, 

 lefwa och dö, är ofelbart et af de alra sällsammaste i hela wäxtriket. 

 Jag har öpnat intet hundrade, utan tusendetals af dess Fikon (receptacula), 

 innan jag kunnat få någon rättelse på dess Fructification ; ändteligen har 

 jag dock häruti fått lius. Det har Galyces hermaphroditos och Mascu- 

 los särskilda som Ficus vulgaris, men de sednare äro nog skilda från 

 dennas. 



En Cynips"^ har sin boning och arbetar uti Galycibus masculis, men 

 om den nånsin går in i Galycibus hermaphrod. och om den bidrager 

 något til foecundation, har jag mycken anledning at twifla; dock wil jag 

 skaffa mig vvidare uplysning om detta. Det är äfwen besynnerligt med 

 denna wäxten, at calyc. masc. äro dugliga, och kunna ätas; men herma- 

 phrod. tiena til ingen ting, twärt om mot Ficus vulg. 



Jag skal biuda til at skicka öfwer en telning af detta träd til Up- 

 sala trägård, nästa år, wil Gud, tillika med Musa, Nabca (Rhamnus^) etc. 



Jag wille tala om Musa*" wäxternas Drottning, men hon binder mig 

 figa, sedan hon haft den lyckan, at af den störste mästare bli så fuU- 

 komligen beskrifwen. En rolig sansaga vil jag dock anföra, som är 

 gängse bland Egyptens Trägårdsmästare om Musa: de säga at den kan 

 frambringas, om man tar en Dadelkärne och sätter i roten af Golocasia^, 

 och at detta warit dess första ursprung: en besynnerlig skapelse-Historia. 

 Jag har frågat dem, om de nånsin försökt detta, efter de påstå så hårdt, 

 at det slår in; då ha de swarat nej, och at det lönar intet mödan, 

 emedan wäxten framkommer så lätt af sig sielf: et fabulosa juvant. 



Wid denna tiden äta wi dageligen mogna dadlar och frukten af 

 Mauz^; om det stodo til at önska, at fortbringa några korgar här af til 

 Upsala, så wist som jag skulle med glädie affärda dem. 



Man talar i Europa om de länders lycksalighet, som ha sådana 

 härliga frukter: jag tilstår de äro gode, at smaka en eller annan gång; 

 men för mig, ehuru jag öfwerlefwat den ålder, då dyhka saker behaga 

 som mast, skulle jag dock gerna byta mig til en half spän af wåra 

 goda Swenska äplen, för en tunna dadlar, och i Egypten skulle jag finna 

 tusendetals, som wille göra samma handel. 



Äplen äro här sällsynta. De föras hit från Sinai berg, der Grae- 

 kiske Munkarna ha sköna trägårdar, fulla med de härligaste Äple- och 

 Päronträn, hwarifrån utan twifwel de skönaste varieteter, som finnas i 

 Europa, hafwa sit ursprung. 



Efter all liknelse lärer jag komma at bli quar i Egypten öfwer 

 winteren, ehuru jag wäl skulle önska at ju förr ju häldre få utgå ur 



