36 



Hwad örter på sandhederne. 



Om Camelhöet eller Schoenanthus; om semen sanctum s. 

 santonicum. 



Hwad är Convolvulus ^Egyptiacus quinquefolius af hwilken 

 alla lusthus i egyptiske Trädgårdarne. 



Se noga efter Conchas och Gochleas samt Kräk och Örter i 

 watnet. 



Hwad äro der för slags groder, med de andre plagae Pharaonis. 



Hwad är Selaw eller åckerhönsen utur hafwet. Mon Pisces 

 volantes som Rudbeck statuerade? 



Faller aldrig dagg i ^Egypten? 



Num pluviis humectetur? 



Huru snart mognar hwart slags säd? 



An arbores folia omittunt, vel quando germinant? 



jEgypto an coelum perpetuo serenum 



an agri centuplum reddunt? 



Klingenstjerna har blifwit Physices Professor, men hwem blif- 

 wer mechanices efter honom wet jag ej, dock tror man Duraeus 

 det warder^. 



Jag förblifwer med all uppricktig affection och förtroende 



Herr Doctorens 



Upsala 1750 hörsamme tjenare 



den 11. December. Carl Linnseus. 



Originalet är f. n. okändt. Brefvet är publiceradt efter en afskrift, verk- 

 ställd af A. FoRN ÄNDER, som kopierat samtliga brefven från Linné till Hassel- 

 QUisT, medan originalen ännu befunno sig på Drottningholm. Dessa afskrifter 

 förvaras nu i den på Universitetsbiblioteket i Upsala nyligen deponerade 

 lHRE'ska handskriftsamlingen. Utg. står i förbindelse till förste bibliotekarien 

 A. Grape för påpekandet häraf. [,/. M. H.] 



' De i detta stycke förekommande växtnamnen härröra från Pr. Alpini, 

 De p lantis Aegypti liber (Patavii 1640). 



• Plantae rariores Camschatcenses ventilerades den 22 Dec. med J. P. 

 Halenius som respondent. 



^ Samuel Klingenstjerna öfverflyttades från den matematiska till den ny- 

 inrättade professuren i fysik den 26 Juni 1750; till hans efterträdare i mate- 

 matik utnämndes Jonas Meldercreutz 1751. Samuel DuRiEus blef professor i 

 fysik 1757, sedan Klingenstjerna kallats till informator för prins Gustaf. 



