45 



oxe. wsU^rstiende i jfimnförelse til de andre delar bos båda diuren, tom 

 4rj kunna komma i jSmnfftrelse. 



Dess tarm, som är smai, ganska styf, ocb bopsatt af starka tiocka 

 hinnor, samt har en canal så smal, at den knapt tar emot en Slyl af 

 «n hönsepennus tiockiek, Sr Sfwen mirkwardig, alramSst derföre at den 

 har sit rectum närmast in til Pyiorus, i stället för det at andra diur ha 

 «iet wid Anus, hwilket är opfylt med excrementer, som gå samma wåfen 

 ut. som de kommit in, tienandes den smala tarmen til intet annat in 

 at fDra Chylus. 



Jag bar nu redan en månad hwar dag det nöjet at te det så ut- 

 ropade, och ej utan grund utropade E^ptiemas sätt at utkläcka kyc^- 

 liogiu' i ugnar. Jngen ting är artigare ocb ingen ting är lättare at wärk- 

 ställa än detta optog; det de gamle Egyptier lärdt af Crocodilen och 

 Strutsen. Det är et artigt spektakel at se en stor ugn full med ägg, 

 ur bwilka i et Ognablek uthoppa tusendetals nya inwånare i wår werld 

 utan barnemorska, och jag hade så när sagt, utan moder; hon har 

 åtminstone intet at göra til deras framkomst. Det är så lätt att wärk- 

 ställa, at jag är försäkrad, det hwar bondekäring hos oss skulle kunna 

 göra det i sin badstuga, endast man sade henne, at det woro möjeliget, 

 och lade der til några uns widskepelse. 



Det skulle ej utan fördel kunna wärkstäUas hos oss, och ge i de 

 stora städerna ömnig tilgång af en så angenäm rätt som en hönsesoppa, 

 i synnerhet lagad i Swerige. 



Hwad tid och M-idlöftigheter fodras at på det naturliga sättet låta 

 utkläckas 6000 kycklingar? och i en månads tid komma dessa fram i 

 Egypten utan widare beswär, än at en karl har omsorg at wända äggen 

 ocb elda ugnen. 



Godheten är ej aldeles den samma i dessa konstens alster, som i 

 de naturligen framkomna; det woro fÖr mycket wunnit af konsten at 

 kunna hinna til naturens fullkomlighet; det är rättmätigt at den sednare 

 altid behåller sit höga företräde. Sktlnaden är, at de Egyptiska ugnsböns 

 äro mera torra och ha ej den saA, som ger en angenilm smak ål dem. 

 •om en böna framkläkt ; denna skilnad torde ock komma til en del af 

 sättet at upl&da dem, som i anseende til den myckenhet här finne», odi 

 det goda köp, ffir hwilket de lemnas, ej kan lofwa samma godhet som i 

 Europa. De Egyptiska ftklas, tom alt lefwande i Egypten, mist af Bönor, 

 aldrig brukeliga åt detsa slags kreatur hoi oet, som deremot Rkla wår» 

 med god ren säd, då wi wiija, at de skola ge en god rätt. 



De iro dock gode i Egypten, och långt bättre, än jag (ftreslilde 

 mig i anledning af en berittelse jag derom inhämtat i Europa, oeb det 



