59 



149S. 



Smirna 1751 Septemb. 13. 



Jag skal ioDan kart hafwa den åran, at OfTenkieka en bop an> 

 märkningar, dem jag gjordt i Bibliska Natural-Historien under min resa 

 t Paltestina. Jag har i synnerhet varit angelägen om, at ellerspana, om 

 några lemningar funnos af alt det arbete, som den store Konung Salo- 

 iioii nedlagt särdeles i wäxt-rike; om man kunde se nigra spor af hans 

 anlagde vingirdar, eller hans planterade trägårdar, om hvilka han sjelf talar 

 i sina skrifter; Ij at sdka någon uplysning i den slags Botanik, som 

 denna Konungen Rtrstått, håller jag före rara det samma, som at leta 

 efter platsen, der Babylons torn stått; ehuru det är onekeligt, at Salo- 

 mon efter lidens, på hrilken han lefde, och efter nationens, Öfver hvil- 

 ken han regerade, omständigheter, ägt stor, ja ofelbart större insigt i 

 Natural-Historien, än någon på sin tid. Men at lemna Salomojis Bota- 

 nik, och komma tilbaka til hans planteringar, så är efter den ej minsta 

 spor af qvarlåtenskap i vår tid; endast kan man af tämmeligen säkra 

 omständigheter fä någon kunskap om platserne, hvaräst en och annan 

 af dess lustgårdar varit belägne. Således har jag funnit belägenheten 

 af des vingård i En-geddi, i hvilken han hade låtit planlera vindrufvor 

 från Ctjitein, vid hvilka han liknar sin skGna i sin Höga visa civ. 14. 

 Mr äro vingårdar än i dag underhåldne af Arabeme, som sälja vinet 

 ål de Christna, men de frambringa ej mer Cyp^-vin, förändrade utan 

 tvifvel genom en lång tid. Det var ej så svårt f5r Sauomor at A vin- 

 rankor från Cypern at plantera, men hvar han fått Renska vinrankor 

 dem han planterat vid Hebron. hvilka der än i dag växa, och ge a 

 fullkomligt Renskt vin, som det Europeiska, hvilkel jag odi alla Kränker, 

 som kommit till Jerusalem druckit fÖr Renskt vin hos Latinska Mun- 

 kame, hvilke köpa den lilla quantitet de vid Hebron årUgen bärga. 

 Samma art af vin finnes ej på någon ort i ÖsterlaodMi, ij beOer i Ar- 

 chipel; monne denna art drufvor varit inhemske vilde i förlofvade landtt 

 och af Salomon blifvit inflyttade i dess plantering? Moum Europaene 

 härifrån ej kunnat få de fOrsU rankor, som blifvit satU nd Rbeof Det 

 vore troligare, än at Salomon låtit dem komma från Europa; det kan 



