64 



ket lärer glfwit några resebeskrifware anledning at tala om 2^ och 3"* 

 skördar i Egypten. 



Hela Egypten är dock icke innebegrepen i Sommarens ödeläggande, 

 negden omkring Rosette och Damiate äro undantagne, hwars falt denna 

 tiden äro prydde med Ris, som planteras i Maji och bärgas i October 

 månad, hwarlil watn opbringas ur Nilen med stort arbete. Jnwånarne 

 på desse orter ha då det nöjet at skåda gröna fält, då de öfrige Egyp- 

 tierne ej se annat än en förbränd jord, men alla Pharaos plågor, grodor, 

 flugor, myggor etc. etc. som gynnas af et rutnät watn och en fuktig 

 jord, göra husen nästan obebyggeliga, och låta dem altså dyrt betala 

 nöjet. 



Det är i denna hetaste Sommartiden, som man i Egypten ser et af 

 de största prof af skaparens milda försyn, jag menar den ömnoga dag- 

 gen, som faller mornar och aftnar, hwilcken förekommer, at landet ej i 

 grund ödelägges på V4 års tid, som det är aldeles utan watn, utsatt 

 för den grufweligaste hetta. Trän draga här utaf största nyttan, hwilka 

 utan at bli fuktade af daggen omöjeligen skulle uthärda hettan, der de 

 dock nu äro frodige, göra blommor och mogna sin frukt. På Egyptiska 

 träden tienar altså kronan en wiss årstid til rot, då den genom sina 

 väsa absorbentia drager til trädet den näring ur en fuktig luft, som den 

 sednare en annan årstid insuper ur en watnad jord. Man kan ock an- 

 märka, at daggen faller wid den tiden, då de tiocka molnskyarna gå öf- 

 wer Egypten, som komma från Norr och gå til söder efter hwilkas öm- 

 noghet och goda utsigt Egyptierna sluta om Nilens tilstundande ömnog- 

 het. Dessa göra himmelen dunkel om mornarna, men hindra dock ej, 

 at han är klar om dagen, och om natten så lysande af stiernor mit i 

 Sommaren, som i Norden de klaraste winternätterna, hwilken himmelens 

 utsigt aldrig ändras i Egypten, hwilket ofelbart ej warit minsta anled- 

 ningen för de gamla Egyptier och sedermera för de Egyptiska Araberna 

 at så högt idka Astronomien, oeh undrar jag at ingen Europaeisk Wet- 

 tenskaps Socletet fallit på den tankan at i Gairo underhålla en Astro- 

 nome, hwarest den alrarenaste Horizont, et altid blidt climat och en 

 ständigt klar himmel, skulle efter mit begrep, ge anledning til lätta och 

 ständiga observationer. Han skulle til äfwentyrs finna några ledsamheter 

 af landsens inwånare, som äro fulle med widskepelse, men äfwen detta 

 skulle han med lätthet öfwerwinna; han skulle finna lärda Araber, myn- 

 dige män, som både älska och på sit sätt idka Astronomien, hwilkas 

 beskydd skulle sätta honom utom all olägenhet; kostnaden härwid 

 skulle äfwen wara nog drägelig. 



