28 



De anatomiske Grundbestanddele. 



" ". : --^ r - 



' 



Fig. 17. Et forstørret Stykke af den 

 almindelige Badesvamp. 



der gives en Masse Væsener, som slet ikke ere symmetrisk anlagte, 

 hverken som de tosidede Dyr eller paa Straaledyrenes Vis. Disse 

 Skabninger kunne aldeles ikke gaa ind under nogen geometrisk 



Betegnelse. Man har givet 

 dem Navn af Svampedyr (Fig. 

 17) efter den almindelige Va- 

 skesvamp, som hører til denne 

 Gruppe. Ved Siden af dem 

 stille vi indtil videre de over- 

 ordentlig smaa Dyr, som i 

 uendelig Mængde opfylde saa- 

 danne Væsker, som indeholde 

 fordærvede Plantedele eller 

 dyriske Stoffer; man kalder 

 undertiden disse Væsker for 

 organiske Infuser og har deraf 

 dannet Navnet Infusorier 

 (Fig. 18). 

 Vi skulle nu gaa over til Studiet af den første af disse Grupper, 

 Hvirveldyrene. Men forinden har jeg endnu en Bemærkning at 

 gøre, som angaar alle Grupper, og som omhandler en Sag af saa 

 stor Betydning, at den ikke kan forbigaas. 

 De anato- rj e Dele, hvoraf Dyrelegemerne ere sammensatte, kunne have 



miske Grund- J ° 



bestanddele, en meget forskellig Grad af Fasthed; nogle ere haarde som Knog- 

 lerne, andre faste, som Kødet, atter andre gennemskinnende og 

 geléeagtige; de sidste findes hos mange af de lavere Dyr. Hvad 

 enten disse Dele ere af større eller mindre Tæthed, ere de imidler- 

 tid alle dannede ved en Sammenslutning af visse overordentlig 

 smaa Legemer, som man kalder de anatomiske Grundbestand- 

 dele. Nogle af disse Smaalegemer have omtrent ens Rumforhold 

 i alle Retninger; dem kalder man Celler (Fig. 19) og Hjærnen og 

 Knoglerne er næsten udelukkende dannet af dem. Andre have en 

 meget større Udstrækning i Længden end i Bredden og Tykkelsen, 

 dem kalder man Fibre (Fig. 20) og man taler saaledes om 

 Muskelfibre. 



